# Euroopa Liidu C 211/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 211 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik25. juuni 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 211

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik25. juuni 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 211/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9851 – Naturgy/Sonatrach/BlackRock/Medgaz) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 211/02 | Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine | 2 |
| 2020/C 211/03 | Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust – rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamise lõpetamine | 3 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 211/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9851 – Naturgy/Sonatrach/BlackRock/Medgaz) (
  1
  )

1

1

2020/C 211/02

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine

2

2020/C 211/03

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust – rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamise lõpetamine

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 211/04 | Euro vahetuskurss — 24. juuni 2020 | 4 |
| 2020/C 211/05 | Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamine | 5 |
| 2020/C 211/06 | Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes alates 1. veebruarist 2020 kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine | 8 |
| 2020/C 211/07 | Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamine | 9 |
| 2020/C 211/08 | Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. juulist 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 )) | 10 |
| 2020/C 211/09 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 211/04

Euro vahetuskurss — 24. juuni 2020

4

2020/C 211/05

Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamine

5

2020/C 211/06

Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes alates 1. veebruarist 2020 kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine

8

2020/C 211/07

Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamine

9

2020/C 211/08

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. juulist 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

10

2020/C 211/09

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

11

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 211/10 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 12 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 211/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9856 – M&G Investment Management / Baring Asset Management / Tunstall Group Holdings) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine | 13 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 211/12 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 15 |
| 2020/C 211/13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 28 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 211/10

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

12

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 211/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9856 – M&G Investment Management / Baring Asset Management / Tunstall Group Holdings) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

13

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 211/12

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

15

2020/C 211/13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9851 – Naturgy/Sonatrach/BlackRock/Medgaz)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 211/01)

17. juunil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9851 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9851 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/2

---

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta

Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine

(2020/C 211/02)

19. septembril 2019 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 alusel koostatud taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev oli 20. september 2019 ja algne ajavahemik, mille jooksul komisjon pidi tegema selle taotluse kohta otsuse, oli 90 tööpäeva.

Taotlus, mille esitas ettevõtja Slovenske železnice – Freight Transport d.o.o., käsitleb raudtee-kaubaveoteenuseid. Asjaomane teatis avaldati 17. veebruaril 2020 Euroopa Liidu Teatajas C 53, lk 10.

Direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 2 kohaselt võib komisjon paluda asjaomasel liikmesriigil või võrgustiku sektori hankijal või pädeval sõltumatul riiklikul ametiasutusel või muul pädeval riiklikul ametiasutusel esitada kogu vajalik teave või täiendada või selgitada teavet asjakohase ajavahemiku jooksul. 16. detsembril 2019 palus komisjon riigi ametiasutustel esitada lisateave hiljemalt 6. jaanuariks. 6. detsembril 2019 palus komisjon ettevõtjal Slovenske železnice – Freight Transport d.o.o esitada täiendavat teavet, mis saadi 16. detsembril 2019. Slovenske železnice – Freight Transport d.o.o tegi 31. jaanuaril 2020 täiendava esildise.

Kui vastused saadakse hiljem või need ei ole täielikud, peatatakse esialgne tähtaeg ajavahemikuks, mis jääb teabetaotluses ette nähtud ajavahemiku lõpu ning täieliku ja korrektse teabe saamise vahele.

Seega saab ametlik tähtaeg läbi 22 tööpäeva pärast täieliku ja korrektse teabe saamist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/3

---

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust – rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamise lõpetamine

(2020/C 211/03)

1. märtsil 2018 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 kohase taotluse.

Taotluse esitas Finavia Oyj ning see käsitleb tegevusi, mis on seotud äripinna pakkumisega ettevõtjatele, kes osutavad kaubanduslikke teenuseid (duty-free poed, jaemüük, toitlustamine ja joogid ning muud reisijatele suunatud teenused) lennureisijatele Helsingi lennujaama terminalides Soomes. Asjaomased teated avaldati 28. märtsil 2018 väljaandes ELT C 114 lk 21, 5. oktoobril 2018 väljaandes ELT C 359 lk 9 ning 12. veebruaril 2020 väljaandes ELT C 48 lk 25.

5. oktoobril 2018 palus komisjon, et taotluse esitaja esitaks lisateabe hiljemalt 9. oktoobriks 2018. Nagu 12. veebruari 2020. aasta väljaandes ELT C 48 lk 9 avaldatud teates kajastatud, pikendati pärast täieliku ja korrektse teabe saamist lõplikku tähtaega 52 tööpäeva võrra. Ajakohastatud teave saadi 22. aprillil 2020.

Seega saab lõplik tähtaeg läbi 8. juulil 2020.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/4

---

Euro vahetuskurss (1)

24. juuni 2020

(2020/C 211/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1280 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4530 |
| GBP | Inglise nael | 0,90343 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5145 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0679 |
| ISK | Islandi kroon | 157,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,7958 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,733 |
| HUF | Ungari forint | 351,58 |
| PLN | Poola zlott | 4,4480 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8433 |
| TRY | Türgi liir | 7,7322 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6342 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5331 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7421 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7552 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5668 |
| KRW | Korea vonn | 1 356,39 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,5264 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9772 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5745 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 982,07 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8194 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,453 |
| RUB | Vene rubla | 78,0079 |
| THB | Tai baat | 34,788 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,8422 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,4773 |
| INR | India ruupia | 85,3285 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1280

JPY

Jaapani jeen

120,30

DKK

Taani kroon

7,4530

GBP

Inglise nael

0,90343

SEK

Rootsi kroon

10,5145

CHF

Šveitsi frank

1,0679

ISK

Islandi kroon

157,10

NOK

Norra kroon

10,7958

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,733

HUF

Ungari forint

351,58

PLN

Poola zlott

4,4480

RON

Rumeenia leu

4,8433

TRY

Türgi liir

7,7322

AUD

Austraalia dollar

1,6342

CAD

Kanada dollar

1,5331

HKD

Hongkongi dollar

8,7421

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7552

SGD

Singapuri dollar

1,5668

KRW

Korea vonn

1 356,39

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,5264

CNY

Hiina jüaan

7,9772

HRK

Horvaatia kuna

7,5745

IDR

Indoneesia ruupia

15 982,07

MYR

Malaisia ringit

4,8194

PHP

Filipiini peeso

56,453

RUB

Vene rubla

78,0079

THB

Tai baat

34,788

BRL

Brasiilia reaal

5,8422

MXN

Mehhiko peeso

25,4773

INR

India ruupia

85,3285

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/5

---

Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamine (1)

(2020/C 211/05)

AUGUST 2019

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet
  august 2019 | Vahetuskurss
  august 2019  (*1) | Paranduskoefitsient
  august 2019  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armeenia | 387,9 | 529,640 | 73,2 |
| Gambia | 37,84 | 56,5100 | 67,0 |
| Kuveit | 0,3001 | 0,33914 | 88,5 |
| Libeeria | 2,474 | 1,11540 | 221,8 |
| Lõuna-Sudaan | 438,0 | 177,359 | 247,0 |
| Sudaan | 38,01 | 50,6134 | 75,1 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet

august 2019

Vahetuskurss

august 2019  (*1)

Paranduskoefitsient

august 2019  (*2)

Armeenia

387,9

529,640

73,2

Gambia

37,84

56,5100

67,0

Kuveit

0,3001

0,33914

88,5

Libeeria

2,474

1,11540

221,8

Lõuna-Sudaan

438,0

177,359

247,0

Sudaan

38,01

50,6134

75,1

SEPTEMBER 2019

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet
  september 2019 | Vahetuskurss
  september 2019  (*3) | Paranduskoefitsient
  september 2019  (*4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 423,9 | 402,673 | 105,3 |
| Argentina | 25,80 | 61,2171 | 42,1 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 1,134 | 1,95583 | 58,0 |
| Haiti | 86,78 | 103,328 | 84,0 |
| Pakistan | 83,22 | 174,645 | 47,7 |
| Sudaan | 40,08 | 50,0367 | 80,1 |
| Usbekistan | 4 939 | 10 378,8 | 47,6 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet

september 2019

Vahetuskurss

september 2019  (*3)

Paranduskoefitsient

september 2019  (*4)

Angola

423,9

402,673

105,3

Argentina

25,80

61,2171

42,1

Bosnia ja Hertsegoviina

1,134

1,95583

58,0

Haiti

86,78

103,328

84,0

Pakistan

83,22

174,645

47,7

Sudaan

40,08

50,0367

80,1

Usbekistan

4 939

10 378,8

47,6

OKTOOBER 2019

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet
  oktoober 2019 | Vahetuskurss
  oktoober 2019  (*5) | Paranduskoefitsient
  oktoober 2019  (*6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 28,24 | 62,1874 | 45,4 |
| Tšiili | 620,9 | 789,420 | 78,7 |
| Komoorid | 390,4 | 491,968 | 79,4 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 2 091 | 1 823,49 | 114,7 |
| Mauritaania | 30,80 | 40,4400 | 76,2 |
| Põhja-Makedoonia | 30,02 | 61,4942 | 48,8 |
| Lõuna-Sudaan | 523,7 | 174,817 | 299,6 |
| Tadžikistan | 6,197 | 10,5914 | 58,5 |
| Ameerika Ühendriigid | 1,049 | 1,09350 | 95,9 |
| Usbekistan | 5 191 | 10 305,7 | 50,4 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet

oktoober 2019

Vahetuskurss

oktoober 2019  (*5)

Paranduskoefitsient

oktoober 2019  (*6)

Argentina

28,24

62,1874

45,4

Tšiili

620,9

789,420

78,7

Komoorid

390,4

491,968

79,4

Kongo Demokraatlik Vabariik

2 091

1 823,49

114,7

Mauritaania

30,80

40,4400

76,2

Põhja-Makedoonia

30,02

61,4942

48,8

Lõuna-Sudaan

523,7

174,817

299,6

Tadžikistan

6,197

10,5914

58,5

Ameerika Ühendriigid

1,049

1,09350

95,9

Usbekistan

5 191

10 305,7

50,4

NOVEMBER 2019

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet
  november 2019 | Vahetuskurss
  november 2019  (*7) | Paranduskoefitsient
  november 2019  (*8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 29,76 | 66,6249 | 44,7 |
| Kamerun | 589,9 | 655,957 | 89,9 |
| Eritrea | 21,46 | 16,9636 | 126,5 |
| Laos | 8 074 | 9 804,00 | 82,4 |
| Uus-Meremaa | 1,537 | 1,75040 | 87,8 |
| Pakistan | 87,89 | 172,795 | 50,9 |
| Sudaan | 42,43 | 49,8029 | 85,2 |
| Türgi | 3,534 | 6,36150 | 55,6 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet

november 2019

Vahetuskurss

november 2019  (*7)

Paranduskoefitsient

november 2019  (*8)

Argentina

29,76

66,6249

44,7

Kamerun

589,9

655,957

89,9

Eritrea

21,46

16,9636

126,5

Laos

8 074

9 804,00

82,4

Uus-Meremaa

1,537

1,75040

87,8

Pakistan

87,89

172,795

50,9

Sudaan

42,43

49,8029

85,2

Türgi

3,534

6,36150

55,6

DETSEMBER 2019

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet
  detsember 2019 | Vahetuskurss
  detsember 2019  (*9) | Paranduskoefitsient
  detsember 2019  (*10) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 31,51 | 65,7109 | 48,0 |
| Belize | 1,889 | 2,20100 | 85,8 |
| Etioopia | 32,05 | 33,7176 | 95,1 |
| Haiti | 91,57 | 100,837 | 90,8 |
| Jaapan | 132,7 | 120,500 | 110,1 |
| Maroko | 8,216 | 10,6290 | 77,3 |
| Lõuna-Sudaan | 361,9 | 176,065 | 205,5 |
| Togo | 557,8 | 655,957 | 85,0 |
| Türkmenistan | 4,705 | 3,85175 | 122,2 |
| Usbekistan | 5 579 | 10 448,9 | 53,4 |
| Vietnam | 17 674 | 25 531,6 | 69,2 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet

detsember 2019

Vahetuskurss

detsember 2019  (*9)

Paranduskoefitsient

detsember 2019  (*10)

Argentina

31,51

65,7109

48,0

Belize

1,889

2,20100

85,8

Etioopia

32,05

33,7176

95,1

Haiti

91,57

100,837

90,8

Jaapan

132,7

120,500

110,1

Maroko

8,216

10,6290

77,3

Lõuna-Sudaan

361,9

176,065

205,5

Togo

557,8

655,957

85,0

Türkmenistan

4,705

3,85175

122,2

Usbekistan

5 579

10 448,9

53,4

Vietnam

17 674

25 531,6

69,2

JAANUAR 2020

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet
  jaanuar 2020 | Vahetuskurss
  jaanuar 2020  (*11) | Paranduskoefitsient
  jaanuar 2020  (*12) |
| --- | --- | --- | --- |
| Albaania | 72,44 | 121,610 | 59,6 |
| Angola | 446,6 | 534,597 | 83,5 |
| Argentina | 33,22 | 67,0109 | 49,6 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 1,075 | 1,95583 | 55,0 |
| Tšiili | 588,1 | 835,438 | 70,4 |
| Komoorid | 412,2 | 491,968 | 83,8 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 2 217 | 1 863,40 | 119,0 |
| Egiptus | 15,41 | 17,7967 | 86,6 |
| Liibanon | 1 760 | 1 686,74 | 104,3 |
| Montenegro | 0,5890 | 1,00000 | 58,9 |
| Nigeeria | 323,0 | 405,126 | 79,7 |
| Põhja-Makedoonia | 28,22 | 61,4932 | 45,9 |
| Sudaan | 45,28 | 49,9763 | 90,6 |
| Tadžikistan | 6,559 | 10,8310 | 60,6 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet

jaanuar 2020

Vahetuskurss

jaanuar 2020  (*11)

Paranduskoefitsient

jaanuar 2020  (*12)

Albaania

72,44

121,610

59,6

Angola

446,6

534,597

83,5

Argentina

33,22

67,0109

49,6

Bosnia ja Hertsegoviina

1,075

1,95583

55,0

Tšiili

588,1

835,438

70,4

Komoorid

412,2

491,968

83,8

Kongo Demokraatlik Vabariik

2 217

1 863,40

119,0

Egiptus

15,41

17,7967

86,6

Liibanon

1 760

1 686,74

104,3

Montenegro

0,5890

1,00000

58,9

Nigeeria

323,0

405,126

79,7

Põhja-Makedoonia

28,22

61,4932

45,9

Sudaan

45,28

49,9763

90,6

Tadžikistan

6,559

10,8310

60,6

---

(1)  Vastavalt Eurostati 12. mai 2020. aasta aruandele liiduvälistes delegatsioonides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamise kohta kooskõlas Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavate personalieeskirjade artikliga 64 ning X lisa ja XI lisaga.

Lisateavet saab Eurostati veebilehelt (http://ec.europa.eu/eurostat > Data > Database > Economy and finance > Prices > Correction coefficients).

(*1)  1 euro = x kohalikku rahaühikut.

(*2)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*3)  1 euro = x kohalikku rahaühikut, Libeeria puhul kasutatakse USA dollarit.

(*4)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*5)  1 euro = x kohalikku rahaühikut.

(*6)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*7)  1 euro = x kohalikku rahaühikut, Zimbabwe puhul kasutatakse USA dollarit.

(*8)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*9)  1 euro = x kohalikku rahaühikut, Ida-Timori ja Zimbabwe puhul kasutatakse USA dollarit.

(*10)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*11)  1 euro = x kohalikku rahaühikut, Libeeria puhul kasutatakse USA dollarit.

(*12)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/8

---

Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes alates 1. veebruarist 2020 kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine (1)

(2020/C 211/06)

| Teenistuskoht | Töötasu suhtes kohaldatav paranduskoefitsient |
| --- | --- |
| UK | London | 104,7 |

Teenistuskoht

Töötasu suhtes kohaldatav paranduskoefitsient

UK

London

104,7

---

(1)  Vastavalt Eurostati 12. mai 2020. aasta aruandele liiduvälistes delegatsioonides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamise kohta kooskõlas Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavate personalieeskirjade artikliga 64 ning X lisa ja XI lisaga.

Lisateavet saab Eurostati veebilehelt (http://ec.europa.eu/eurostat > Data > Database > Economy and finance > Prices > Correction coefficients).

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/9

---

Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatavate paranduskoefitsientide vahe-ajakohastamine (1)

(2020/C 211/07)

| Teenistuskoht | Töötasu suhtes kohaldatav paranduskoefitsient |
| --- | --- |
| PL | Varssavi | 73,6 |

Teenistuskoht

Töötasu suhtes kohaldatav paranduskoefitsient

PL

Varssavi

73,6

---

(1)  Vastavalt Eurostati 19. mai 2020. aasta aruandele ELi ametnike töötasude ja pensionide vahe-ajakohastamise kohta kooskõlas Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavate personalieeskirjade artiklitega 64 ja 65 ning XI lisaga.

Lisateavet saab Eurostati veebilehelt (http://ec.europa.eu/eurostat > Data > Database > Economy and finance > Prices > Correction coefficients).

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/10

---

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. juulist 2020

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2020/C 211/08)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati .ELTs C 171, 19.5.2020, lk 6

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2020 | ... | -0,15 | -0,15 | 0,00 | -0,15 | 1,13 | -0,15 | 0,14 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,26 | 0,93 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,98 | -0,15 | 3,21 | 0,32 | -0,15 | -0,15 | 0,75 |
| 1.6.2020 | 30.6.2020 | -0,22 | -0,22 | 0,00 | -0,22 | 1,77 | -0,22 | 0,05 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | 0,26 | 0,78 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | 1,35 | -0,22 | 3,21 | 0,32 | -0,22 | -0,22 | 0,94 |
| 1.5.2020 | 31.5.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,52 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.4.2020 | 30.4.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,40 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.3.2020 | 31.3.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.2.2020 | 29.2.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,07 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,18 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.1.2020 | 31.1.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,12 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,11 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2020

...

-0,15

-0,15

0,00

-0,15

1,13

-0,15

0,14

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,26

0,93

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,98

-0,15

3,21

0,32

-0,15

-0,15

0,75

1.6.2020

30.6.2020

-0,22

-0,22

0,00

-0,22

1,77

-0,22

0,05

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

0,26

0,78

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

1,35

-0,22

3,21

0,32

-0,22

-0,22

0,94

1.5.2020

31.5.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,52

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.4.2020

30.4.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,40

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.3.2020

31.3.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.2.2020

29.2.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,07

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,18

-0,31

-0,31

0,94

1.1.2020

31.1.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,12

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,11

-0,31

-0,31

0,94

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/11

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2020/C 211/09)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri (2) selgitavaid märkusi järgmiselt.

Leheküljel 112, KNi alamrubriigi „
  2403 99 90 Muud
  “ selgitavate märkuste punkt 4 asendatakse järgmise tekstiga:

| „4. | paisutatud tubakas (lõigatud tubaka lehed või varred, mille suurust on rakulise paisutamise käigus suurendatud); see ei sobi suitsetamiseks eraldi ja seda kasutatakse sigarettides kasutatava lõigatud tubaka tootmisel täidisena (lõigatud täidistubakas);“. |
| --- | --- |

„4.

paisutatud tubakas (lõigatud tubaka lehed või varred, mille suurust on rakulise paisutamise käigus suurendatud); see ei sobi suitsetamiseks eraldi ja seda kasutatakse sigarettides kasutatava lõigatud tubaka tootmisel täidisena (lõigatud täidistubakas);“.

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

2

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/12

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

(2020/C 211/10)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AST-SC/10/20 – SEKRETÄRID (palgaastmed SC 1 / SC 2)

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 25. juuni 2020. aasta väljaandes C 211 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil https://epso.europa.eu/

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9856 – M&G Investment Management / Baring Asset Management / Tunstall Group Holdings)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(2020/C 211/11)

(2020/C.../...)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | M&G Investment Management Limited („M&G Investment Management“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal M&G plc. („M&G Group“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

M&G Investment Management Limited („M&G Investment Management“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal M&G plc. („M&G Group“, Ühendkuningriik),

| — | fondid, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Baring Asset Management Limited („Baring Asset Management“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Barings Europe Limited (Ühendkuningriik), mille üle on omakorda valitsev mõju ettevõtjal Massachusetts Mutual Life Insurance Company („MassMutual Group“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

fondid, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Baring Asset Management Limited („Baring Asset Management“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Barings Europe Limited (Ühendkuningriik), mille üle on omakorda valitsev mõju ettevõtjal Massachusetts Mutual Life Insurance Company („MassMutual Group“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Tunstall Group Holdings Limited („Tunstall“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Charterhouse Capital Partners VIII LLP (Charterhouse Capital, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Tunstall Group Holdings Limited („Tunstall“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Charterhouse Capital Partners VIII LLP (Charterhouse Capital, Ühendkuningriik).

M&G Investment Managment ja Baring Asset Management omandavad Tunstalli üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | M&G Investment Management: investeeringute haldamise teenused, sh isiklikud investeerimiskavad, individuaalsed säästukontod ja investeerimisfondid. M&G Group on säästude ja investeeringute haldamise ettevõtja, mis pakub lahendusi jae- ja institutsionaalsetele klientidele ning haldab pikaajalisi säästu- ja pensionikavasid. |
| --- | --- |

—

M&G Investment Management: investeeringute haldamise teenused, sh isiklikud investeerimiskavad, individuaalsed säästukontod ja investeerimisfondid. M&G Group on säästude ja investeeringute haldamise ettevõtja, mis pakub lahendusi jae- ja institutsionaalsetele klientidele ning haldab pikaajalisi säästu- ja pensionikavasid.

| — | Baring Asset management: aktsiate, kinnisvaralaenude ja -aktsiate, eravõla ja fikseeritud tulumääraga portfellide haldamine. MassMutual Group on vastastikune elukindlustusselts, mis pakub mitmesuguseid finantstooteid, näiteks elu- ja hoolduskindlustus. |
| --- | --- |

—

Baring Asset management: aktsiate, kinnisvaralaenude ja -aktsiate, eravõla ja fikseeritud tulumääraga portfellide haldamine. MassMutual Group on vastastikune elukindlustusselts, mis pakub mitmesuguseid finantstooteid, näiteks elu- ja hoolduskindlustus.

| — | Tunstall: tarkvaralahenduste ja tehnoloogia pakkumine kaughoolekande ja -tervishoiu turgudele. Charterhouse Capital on investeerimisalaseid nõustamisteenuseid pakkuv börsivälistesse ettevõtjatesse investeeriv fond. |
| --- | --- |

—

Tunstall: tarkvaralahenduste ja tehnoloogia pakkumine kaughoolekande ja -tervishoiu turgudele. Charterhouse Capital on investeerimisalaseid nõustamisteenuseid pakkuv börsivälistesse ettevõtjatesse investeeriv fond.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9856 – M&G Investment Management / Baring Asset Management / Tunstall Group Holdings

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/15

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 211/12)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„SAINTE-MAURE DE TOURAINE“

ELi nr: PDO-FR-0133-AM03 – 30.1.2019

KPN (X) KGT ()

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Comité interprofessionnel du Sainte-Maure de Touraine

Mairie de Sainte-Maure-de-Touraine

37800 Sainte-Maure-de-Touraine

PRANTSUSMAA

Postiaadress:

| 38 rue Augustin Fresnel, BP 50139 |
| --- |
| 37171 Chambray-les-Tours Cedex |
| PRANTSUSMAA |

38 rue Augustin Fresnel, BP 50139

37171 Chambray-les-Tours Cedex

PRANTSUSMAA

Tel +33 247483764

Faks +33 247276649

E-post: aoc@cda37.fr

Rühm koosneb tootjatest ja töötlejatest ning sellel on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2.   Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu (kontrolliasutuste kontaktandmed, riiklikud nõuded) |
| --- | --- |

☒

Muu (kontrolliasutuste kontaktandmed, riiklikud nõuded)

4.   Muudatus(t)e liik

☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Kitse täispiimast toodetud „Sainte-Maure de Touraine“ on pindhallitusega pehme kuumtöötlemata juust.“

asendatakse järgmisega:

„Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud kitse toortäispiimast. Juust on pehme ja saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi. Nõrgumine toimub loomulikul teel. Juustul on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall.“

Lisatakse, et kasutada tuleb toorpiima. Kitse toorpiima kasutamine on üks tootjate juustutootmise tegelikke meetodeid, mis võimaldab säilitada piimale iseloomulikke omadusi, eelkõige organoleptilisi omadusi, ja selle algset mikrofloorat ning tugevdada seeläbi seost geograafilise piirkonnaga.

Juustu kirjeldav sõna „kuumtöötlemata“ kustutatakse, sest see ei sobi seda tüüpi juustu kirjeldamiseks.

Tootmismeetodit käsitlevast punktist tuuakse mõned elemendid toodet kirjeldavasse punkti, sest need on toote kirjeldusega seotud: juust saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel.

Toote kontrolli objektiivsemaks muutmiseks lisatakse, et juustu pindhallitus on silmaga nähtav.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks.“

Selleks, et juustu omadusi paremini kirjeldada, lisatakse organoleptiline kirjeldus.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juustumass on valge või vandlikarva, selle tekstuur on ühtlane ja peeneteraline ning selle rasvasisaldus on vähemalt 45 %.“

asendatakse järgmisega:

„Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga ning pärast täielikku kuivamist on rasvasisaldus 100 grammi juustu kohta 45 grammi.“

Selleks, et kirjeldada seda olulist vahetu vormimisega seotud toote omadust, lisatakse teave juustu lõikejälje kohta („puhas“).

Rasvasisalduse määratlus sõnastatakse ümber (kaal 100 grammi juustu kohta pärast täielikku kuivamist), kuid rasvasisalduse määr jääb samaks.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juust on pikliku koonusja halu kujuline ja kaalub keskmiselt 250 grammi“.

asendatakse järgmisega:

„Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta.“

Kustutatakse juustu kuju kirjeldav sõna „piklik“, sest see tundub üleliigne, kui juustu juba halukujulisena kirjeldatakse. Juustu keskmise kaalu (250 grammi) asemel on märgitud kuivaine kaal juustu kohta (vähemalt 100 grammi) laagerdumislaost väljumisel, et toodet paremini kirjeldada. Juust kuivab pärast laagerdumislaost väljumist kiiresti, sest see on piimhappeline (suur niiskustase laagerdumislaost väljumisel) ja pikliku kujuga (suur pindala ja mahu suhe) ning võib seega enne tarbijatele turustamist kaotada suure osa oma kaalust.

See muudatus tehakse samuti koonddokumendi punktis 3.2.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juustude pinda töödeldakse pulbristatud puutuhaga.“

kustutatakse toodet kirjeldavast punktist ja see liigutatakse tootmismeetodit kirjeldavasse punkti.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs.“

kustutatakse toodet kirjeldavast punktist ja see liigutatakse punkti, milles käsitletakse tõendeid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast.

Koonddokumendi järgmine lause:

„Juust on valmistatud kitse täispiimast, see on pehme, kuumtöötlemata, pikliku koonusja halu kujuline ja kaalub keskmiselt 250 grammi.“

asendatakse punktis 3.2 järgmisega:

„Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast. Juust on pehme, saadud peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel.

Juustu välispinnal on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall.

Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks.

Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga.

Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.“

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi punktis, milles käsitletakse geograafilist piirkonda, kirjeldatakse seda kommuunide loeteluga, mis võimaldab piirkonda täpsemalt kirjeldada. Geograafilise piirkonna ulatust ei muudeta.

See muudatus tehakse samuti koonddokumendi punktis 4.

Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast

Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast

Tootespetsifikaati lisatakse järgmised lõigud:

| „4.1. | Ettevõtjate identifitseerimine
  Kõik piimatootjad, meiereid ja juustukojad, kokkuostjad ja laagerdumiskeldrid ning kõik teised tarneahelas osalejad täidavad identifitseerimisdeklaratsiooni.
  Identifitseerimisdeklaratsioon saadetakse rühmale hiljemalt seitse nädalat enne asjaomase tegevusega alustamist, seda tehakse riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) juhataja kinnitatud vormi põhjal. |
| --- | --- |

„4.1.

Kõik piimatootjad, meiereid ja juustukojad, kokkuostjad ja laagerdumiskeldrid ning kõik teised tarneahelas osalejad täidavad identifitseerimisdeklaratsiooni.

Identifitseerimisdeklaratsioon saadetakse rühmale hiljemalt seitse nädalat enne asjaomase tegevusega alustamist, seda tehakse riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) juhataja kinnitatud vormi põhjal.

| 4.2. | Deklareerimiskohustused |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Tootmiskavatsuse puudumise deklaratsioon ja tootmise taasalustamise deklaratsioon
  Kõik ettevõtjad esitavad rühmale päritolunimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ kohta tootmiskavatsuse puudumise eeldeklaratsiooni. Ettevõtja esitab tootmise taasalustamise eeldeklaratsiooni. |
| --- | --- |

4.2.1.

Kõik ettevõtjad esitavad rühmale päritolunimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ kohta tootmiskavatsuse puudumise eeldeklaratsiooni. Ettevõtja esitab tootmise taasalustamise eeldeklaratsiooni.

| 4.2.2. | Deklareerimiskohustused, mis on vajalikud päritolunimetuse all turustatavate toodete tuvastamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks
  Põllumajandustootjad, laagerdajad ja töötlejad esitavad hiljemalt aasta A + 1 20. veebruariks rühmale eelneva aasta kohta päritolunimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ iga-aastase tootmisdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

4.2.2.

Põllumajandustootjad, laagerdajad ja töötlejad esitavad hiljemalt aasta A + 1 20. veebruariks rühmale eelneva aasta kohta päritolunimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ iga-aastase tootmisdeklaratsiooni.

| 4.3. | Andmete säilitamine |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Jälgitavus
  Ettevõtjad teevad rühmale ja kontrolliasutusele kättesaadavaks juustude ettevõttesse ja sellest välja liikumise registrid ning kõik piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.
  Töötlejate korral:






  — | juustu „Sainte-Maure de Touraine“ valmistamiseks kogutud piima kogus ja päritolu; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Ettevõtjad teevad rühmale ja kontrolliasutusele kättesaadavaks juustude ettevõttesse ja sellest välja liikumise registrid ning kõik piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.

Töötlejate korral:

—

juustu „Sainte-Maure de Touraine“ valmistamiseks kogutud piima kogus ja päritolu;

| — | juustuks „Sainte-Maure de Touraine“ töödeldud piima kogus tootmispäevade kaupa; |
| --- | --- |

—

juustuks „Sainte-Maure de Touraine“ töödeldud piima kogus tootmispäevade kaupa;

| — | toodetud „Sainte-Maure de Touraine“ juustude arv tootmispäevade kaupa. |
| --- | --- |

—

toodetud „Sainte-Maure de Touraine“ juustude arv tootmispäevade kaupa.

Laagerdajate korral:

dokument, kus on kirjas laagerdatud ja pakendatud „Sainte-Maure de Touraine“ juustude arv ning kokku kogutud puutuhaga töödeldud juustude arv ja päritolu.

| 4.3.2. | Tootmistingimuste järgimise järelevalve
  Ettevõtjad teevad kontrolliasutustele kättesaadavaks tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.
  Kõik piimatootjad tagavad lüpsikitsedele antava loomasööda jälgitavuse, seda nii koguste osas kui kitsede söödamaa osas, sh maisisilo. Jälgitavuse tingimust kohaldatakse samuti lüpsikitsede söödaks mõeldud teraviljadele, õlitaimedele ja valgurikastele taimedele.
  Kitsede söötmiseks mõeldud toodete korral, mis ei pärine ettevõttest vaid geograafilisest piirkonnast, tuleb esitada mõni dokument (arve, leping), kus on märgitud ära sööda laad ja kogus ning maatükk, kust see pärit on.“ |
| --- | --- |

4.3.2.

Ettevõtjad teevad kontrolliasutustele kättesaadavaks tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.

Kõik piimatootjad tagavad lüpsikitsedele antava loomasööda jälgitavuse, seda nii koguste osas kui kitsede söödamaa osas, sh maisisilo. Jälgitavuse tingimust kohaldatakse samuti lüpsikitsede söödaks mõeldud teraviljadele, õlitaimedele ja valgurikastele taimedele.

Kitsede söötmiseks mõeldud toodete korral, mis ei pärine ettevõttest vaid geograafilisest piirkonnast, tuleb esitada mõni dokument (arve, leping), kus on märgitud ära sööda laad ja kogus ning maatükk, kust see pärit on.“

Lisatud on ettevõtjate deklareerimiskohustus. Muudatused on seotud õigusaktide muutmise ja riiklike eeskirjadega. Eeskätt on ette nähtud süsteem spetsifikaadis esitatud nõuete rahuldamist tagavatele ettevõtjatele vastava tähise väljastamiseks ning kindlaks on määratud deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustega varustatud toodete tutvustamiseks, jälgimiseks ja kontrollimiseks.

Tootespetsifikaadi järgmine lause (mis on toodud üle märgistust käsitlevast punktist):

„Õlekõrre külge on kinnitatud identifitseerimistunnus“

asendatakse järgmisega:

| „4.4. | Toodete märgistuselemendid
  Kõik päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandvad juustud märgistatakse järgmiselt: iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.
  Õlekõrred jaotatakse kõigile tootjatele, kes on esitanud rühmale identimisdeklaratsiooni, ning jaotatud õlekõrte kogus on proportsionaalne päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandva juustu tootmiseks kasutatava piima kogusega.
  Kõik tootjad ajakohastavad regulaarselt neile antud õlekõrte seisukorda.
  Tootmisloa kehtetuks tunnistamisel võetakse tootjalt õlekõrred tagasi.“ |
| --- | --- |

„4.4.

Kõik päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandvad juustud märgistatakse järgmiselt: iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.

Õlekõrred jaotatakse kõigile tootjatele, kes on esitanud rühmale identimisdeklaratsiooni, ning jaotatud õlekõrte kogus on proportsionaalne päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandva juustu tootmiseks kasutatava piima kogusega.

Kõik tootjad ajakohastavad regulaarselt neile antud õlekõrte seisukorda.

Tootmisloa kehtetuks tunnistamisel võetakse tootjalt õlekõrred tagasi.“

Õlekõrte kirjeldus on märgistamist käsitlevast punktist ära viidud. Toodete jälgitavuse parandamiseks lisatakse õlekõrrele kantud tunnuse kirjeldus, mis on toote identifitseerimistunnuseks. Samuti lisatakse õlekõrte jaotamise ja tagasivõtmise kord, et tagada, et kõigil volitatud ettevõtetel on võimalik õlekõrsi hankida. Rühm teeb need ettevõtjatele kättesaadavaks olenevalt sellest, kui palju piima „Sainte-Maure de Touraine“ juustu tootmiseks kasutatakse, ning tootmisloa kehtetuks tunnistamisel võetakse õled tagasi.

Koonddokumendi punkti 3.2 lisatakse järgmine lause:

„Iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.“

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„Tootmise järelevalve

Päritolunimetusega „Sainte-Maure de Touraine“ toote omaduste kontrollimisel teostatav pisteline analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama juustu vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.“

Lisatakse toote kontrollimise kord, et kirjeldada seda olulist kontrollimise aspekti.

Tootmismeetod

Määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 828/2003 kohaselt registreeritud tootespetsifikaat ei sisaldanud ühtegi eeskirja piima tootmise kohta, seega sätestatakse need siinkohal vastavalt tootjate praegustele tavadele.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

| „5.1. | Kari
  Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid. Lubatud on paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi. Lüpsikitsede karja suuruse arvutamisel loendatakse kitsi, kes on vähemalt korra poeginud.“ |
| --- | --- |

„5.1.

Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid. Lubatud on paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi. Lüpsikitsede karja suuruse arvutamisel loendatakse kitsi, kes on vähemalt korra poeginud.“

Lisatakse lubatud kitsetõugude loetelu, sest need tõud on geograafilise piirkonnaga juba pikka aega kohanenud. Väljaspool tavapärast paaritusperioodi paaritamine on lubatud, sest see võimaldab piima tootmisperioodi pikendada. Kontrolli lihtsustamiseks lisatakse, et kitsekarja suuruse arvutamisel loendatakse vähemalt korra poeginud kitsi.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

| „5.2. | Toidusedel |
| --- | --- |

„5.2.

| 5.2.1. | Kogu söödaratsiooni päritolu
  Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg kuivaines väljendatuna.“ |
| --- | --- |

5.2.1.

Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg kuivaines väljendatuna.“

Lisatakse aastase söödakoguse päritolu ja kogus lüpsikitse kohta, et tugevdada toote ja geograafilise piirkonna vahelist seost.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

| „5.2.2. | Rohumaad
  Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse. Arvesse võetakse rohumaid, mis koosnevad püsirohumaadest või ajutistest rohumaadest. Maisisilo ei ole lubatud. Vähemalt 50 % rohumaadest peab olema kaetud heintaimedega.“ |
| --- | --- |

„5.2.2.

Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse. Arvesse võetakse rohumaid, mis koosnevad püsirohumaadest või ajutistest rohumaadest. Maisisilo ei ole lubatud. Vähemalt 50 % rohumaadest peab olema kaetud heintaimedega.“

Lisatakse minimaalne rohumaa pindala (mis asub ettevõttes ja/või kust sööta ostetakse), et tagada kitsedele liigirikas toidusedel. Lisatakse selle pindala koostis, et muuta sööt liigirikkamaks.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

| „5.2.3. | Sööt
  Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Lubatud on järgmine sööt:






  — | heintaimedest, liblikõielistest ja looduslikelt karjamaadelt pärinev sööt; |
| --- | --- | --- |

„5.2.3.

Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Lubatud on järgmine sööt:

—

heintaimedest, liblikõielistest ja looduslikelt karjamaadelt pärinev sööt;

| — | rohumaade segud; |
| --- | --- |

—

rohumaade segud;

| — | heintaimede või liblikõieliste vahekultuuridest pärinev sööt; |
| --- | --- |

—

heintaimede või liblikõieliste vahekultuuridest pärinev sööt;

| — | ning lisasöödaks teraviljade, liblikõieliste, õlitaimede ja valgurikaste taimede kõrred ja terviktaimed. |
| --- | --- |

—

ning lisasöödaks teraviljade, liblikõieliste, õlitaimede ja valgurikaste taimede kõrred ja terviktaimed.

Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana.

Kääritatud sööda kogus on ühe kitse kohta aastas maksimaalselt 365 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi olla ühe kitse kohta päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna.

Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal.

Keelatud on kasutada ainult põhust ja kontsentraatidest või teraviljast koosnevat toidusüsteemi.“

Toote ja geograafilise piirkonna vahelise seose tugevdamiseks lisatakse, et sööt peab pärinema ainult geograafilisest piirkonnast. Lisatakse söötmiseeskirjad, et tagada kitsedele mitmekesine aastane söödakogus.

Samuti lisatakse lubatud sööda loetelu, et täpsustada, millist laadi sööta tohib kasutada.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

| „5.2.4. | Täiendsööt
  Aastane täiendsööda kogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna.
  Loomsete saaduste kasutamine on keelatud, välja arvatud põllumajandusettevõttest pärinev värske juustuvadak.
  Täiendsööta antakse üksnes järgmisel kujul:






  — | puhas tooraine, mis koosneb järgmisest:






  — | töötlemata, lömastatud või peenestatud teraviljaseemned; |
| --- | --- | --- | --- |

„5.2.4.

Aastane täiendsööda kogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna.

Loomsete saaduste kasutamine on keelatud, välja arvatud põllumajandusettevõttest pärinev värske juustuvadak.

Täiendsööta antakse üksnes järgmisel kujul:

—

puhas tooraine, mis koosneb järgmisest:

—

töötlemata, lömastatud või peenestatud teraviljaseemned;

| — | õlitaimede ja valgurikaste taimede töötlemata, lömastatud, peenestatud või pressitud seemned; |
| --- | --- |

—

õlitaimede ja valgurikaste taimede töötlemata, lömastatud, peenestatud või pressitud seemned;

| — | segasööt, mis koosneb järgmisest:






  — | teraviljade terad ja töötlemissaadused; |
| --- | --- | --- |

—

segasööt, mis koosneb järgmisest:

—

teraviljade terad ja töötlemissaadused;

| — | liblikõieliste terad ja töötlemissaadused, sh kuivatatud lutsern; |
| --- | --- |

—

liblikõieliste terad ja töötlemissaadused, sh kuivatatud lutsern;

| — | suhkru tootmise kõrvalsaadused: suhkrupeedipulp, vedel melass; |
| --- | --- |

—

suhkru tootmise kõrvalsaadused: suhkrupeedipulp, vedel melass;

| — | päevalillekoogid, lina, raps, sojauba, ekstrudeeritud soja, maapähkel; |
| --- | --- |

—

päevalillekoogid, lina, raps, sojauba, ekstrudeeritud soja, maapähkel;

| — | taimsed rasvad; |
| --- | --- |

—

taimsed rasvad;

| — | toidulisandid: mineraalained, mikroelemendid, vitamiinid; |
| --- | --- |

—

toidulisandid: mineraalained, mikroelemendid, vitamiinid;

| — | vedel või tahke valk: saadud aminohapete tootmisel või pärmitööstuse kõrvalsaadusena; |
| --- | --- |

—

vedel või tahke valk: saadud aminohapete tootmisel või pärmitööstuse kõrvalsaadusena;

| — | lisandid.“ |
| --- | --- |

—

lisandid.“

Lisatakse lubatud täiendsööda loetelu, et kirjeldada, millist laadi sööta tohib kasutada.

Koonddokumendi punkti 3.3 lisatakse järgmised laused:

„Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid.

Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg (ehk 75 %) kuivaines väljendatuna. Teatav osa söödast ei ole geograafilisest piirkonnast pärit, sest see ei ole geograafilises piirkonnas kättesaadav (nt kuivatatud lutsern).

Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse.

Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana. Kääritatud sööda maksimaalne aastane kogus on ühe kitse kohta 365 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi ühe lüpsikitse kohta olla päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna. Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal.

Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 50 %, st maksimaalselt 550 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.“

Täiendatakse juustutootmise tehnilise lahenduse kirjeldust, et konsolideerida praeguseid tavasid, mis võimaldavad toota juustu „Sainte-Maure de Touraine“:

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

| „5.2.5. | Juustu valmistamisel kasutatav piim
  Juustu „Sainte-Maure de Touraine“ valmistamiseks kogutud piim on kitse toortäispiim ja selle lüpsmine on toimunud maksimaalselt 48 tundi enne piima kogumist.
  Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud.
  Piima töötlemine algab piima hapendamisega, mille käigus lisatakse või ei lisata vadakut või starterkultuuri. Hapendamine toimub vähemalt 10 °C juures ja maksimaalselt 24 tundi.
  Laagerdumisel tekkiv või pindmine mikrofloora koosneb järgmisest:






  — | toorpiima looduslik mikrofloora; |
| --- | --- | --- |

„5.2.5.

Juustu „Sainte-Maure de Touraine“ valmistamiseks kogutud piim on kitse toortäispiim ja selle lüpsmine on toimunud maksimaalselt 48 tundi enne piima kogumist.

Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud.

Piima töötlemine algab piima hapendamisega, mille käigus lisatakse või ei lisata vadakut või starterkultuuri. Hapendamine toimub vähemalt 10 °C juures ja maksimaalselt 24 tundi.

Laagerdumisel tekkiv või pindmine mikrofloora koosneb järgmisest:

—

toorpiima looduslik mikrofloora;

| — | vadakus välja kujunenud mikrofloora; |
| --- | --- |

—

vadakus välja kujunenud mikrofloora;

| — | hallituse ja/või pärmide perekonda kuuluv mikrofloora. |
| --- | --- |

—

hallituse ja/või pärmide perekonda kuuluv mikrofloora.

Hapestavate ainete ja maitseainete lisamine on keelatud.“

Lisatakse, et kasutatakse toorpiima (kooskõlas toote kirjeldust käsitleva punktiga) ning et piima lüpsmine on toimunud maksimaalselt 48 tundi enne selle kokkukogumist, et säilitada tooraine kvaliteet ja piirata psühhotroofsete mikroorganismide arengut, mis piiravad omakorda piima loomuliku mikrofloora arengut. Juustu valmistamiseks kasutatava piima omaduste säilitamiseks lisatakse, et piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud.

Samuti lisatakse, et piima hapendatakse enne selle laabiga kalgendamist. See võimaldab parandada juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteeti ja soodustab selle lõhnapotentsiaali avaldumist.

Viimasena lisatakse laagerdumisel tekkiva või pindmise mikrofloora koostis, et reguleerida tavasid ja pidada kinni toote kirjeldusest. Hapestavate ainete ja maitseainete lisamine on keelatud, et mitte kahjustada toote organoleptilisi omadusi.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

| „5.2.6. | Tootmine
  Piimakalgend saadakse mesofiilsete bakterite abil.






  — | Laabiga kalgendamine
  Laapi on lubatud lisada ainult väikeses koguses.
  Laabiga kalgendamisel on maksimaalne doos 100 liitri piima kohta 5 ml, kui laabis on liitri kohta 520 milligrammi kümosiini. |
| --- | --- | --- |

„5.2.6.

Piimakalgend saadakse mesofiilsete bakterite abil.

—

Laabiga kalgendamine

Laapi on lubatud lisada ainult väikeses koguses.

Laabiga kalgendamisel on maksimaalne doos 100 liitri piima kohta 5 ml, kui laabis on liitri kohta 520 milligrammi kümosiini.

| — | Kalgendamine
  Kalgendamine kestab maksimaalselt 48 tundi ja minimaalselt 18 tundi. Protsessi maksimaalne temperatuur on 25 °C.“ |
| --- | --- |

—

Kalgendamine

Kalgendamine kestab maksimaalselt 48 tundi ja minimaalselt 18 tundi. Protsessi maksimaalne temperatuur on 25 °C.“

Lisatakse, et kalgend saadakse mesofiilsest mikrofloorast, et järgida toote omadustega seotud nõudeid. Lisaks reguleeritakse laabiga kalgendamise ja kalgendamise etappidega seotud parameetreid vastavalt ettevõtjate tavadele tagamaks, et kalgend on piimhappeline.

Tootespetsifikaadi järgmised laused:

„Värske eelnõrutamata kalgend pannakse kulbi või jaotusseadme abil koonusjasse kindlaksmääratud mõõtmetega perforatsiooniga vormi. Piima või saadud kalgendi mis tahes kujul taaskasutamine on keelatud.“

asendatakse järgmisega:

„Kalgendi lõikamine on lubatud, kuid kõik eelnõrutamise tehnikad on keelatud. Lubatud on supernatandi eemaldamine enne vormimist.

Keelatud on kalgendi külmutamine ja juustu viimine gaasikeskkonda.

| — | Vormimine ja nõrutamine
  Vormimine toimub kulbi abil üksikutesse vormidesse või jaotusseadme abil mitut juustu sisaldavatesse vormidesse. Vorme täidetakse käsitsi mitmes jaos.
  Nõrutamine toimub loomulikul teel ilma kalgendit pressimata ja kestab alates vormimisprotsessi algusest vähemalt 18 tundi.
  Perforeeritud koonusjate vormide sisemõõtmed on järgmised:






  — | alumine diameeter: 48 mm |
| --- | --- | --- |

—

Vormimine ja nõrutamine

Vormimine toimub kulbi abil üksikutesse vormidesse või jaotusseadme abil mitut juustu sisaldavatesse vormidesse. Vorme täidetakse käsitsi mitmes jaos.

Nõrutamine toimub loomulikul teel ilma kalgendit pressimata ja kestab alates vormimisprotsessi algusest vähemalt 18 tundi.

Perforeeritud koonusjate vormide sisemõõtmed on järgmised:

—

alumine diameeter: 48 mm

| — | ülemine diameeter: 65 mm |
| --- | --- |

—

ülemine diameeter: 65 mm

| — | kõrgus: 260 mm“. |
| --- | --- |

—

kõrgus: 260 mm“.

Vastavalt ettevõtjate tavadele lisatakse, et enne vormimist on lubatud kalgendi lõikamine ja supernatandi eemaldamine. Eelnõrutamise keelu ja kalgendi mujale viimise keeldude sõnastust muudetakse võrreldes kehtiva tootespetsifikaadiga selgemaks. Traditsioonilise tootmismeetodi eelistamiseks lisatakse, et juustu viimine gaasikeskkonda on keelatud. Lisatakse vormimisega seotud elemendid: kooskõlas praeguste tavadega toimub vormimine mitmes jaos kas üksikutesse vormidesse või jaotusseadme abil mitut juustu sisaldavatesse vormidesse.

Loomulikul teel nõrutamise paremaks kirjeldamiseks lisatakse, et nõrutamine toimub ilma kalgendit pressimata. Nõrutamisprotsessi paremaks kirjeldamiseks määratakse kindlaks selle minimaalne kestus.

Viimasena täiendatakse toote kirjeldust käsitlevas punktis esitatud vormi kuju kirjeldust (koonusjas), sest selles ei ole toodud ära vormi täpseid mõõtmeid.

Tootespetsifikaadi järgmised laused:

„Juustu pind on kergelt soolaga kaetud. Juustude pinda töödeldakse pulbristatud puutuhaga. Juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs.“

asendatakse järgmisega:

| — | „Vormist eemaldamine ja soolamine
  Juust soolatakse ja selle pealispinna kõik küljed töödeldakse tuhaga. |
| --- | --- |

—

„Vormist eemaldamine ja soolamine

Juust soolatakse ja selle pealispinna kõik küljed töödeldakse tuhaga.

| — | Õlekõrre lisamine
  Kui juust on vormis või kui see sealt eemaldatakse, torgatakse juustu sisse graveeritud õlekõrs. Õlekõrs on torgatud pikuti juustumassi sisse.“ |
| --- | --- |

—

Õlekõrre lisamine

Kui juust on vormis või kui see sealt eemaldatakse, torgatakse juustu sisse graveeritud õlekõrs. Õlekõrs on torgatud pikuti juustumassi sisse.“

Lisatakse tuhaga katmise ja soolamise etappide parameetrid, et need etapid paremini määratleda. Lisaks kustutatakse kohustus kasutada pulbristatud puutuhka, sest termin „puutuhk“ ei vasta tegelikkusele (tegemist on taimse söega) ning nüüd on olemas tuha ja soola preparaat, mis on valmistatud soola ja taimse söe segust. Lisaks on kustutatud sõna „kergelt“, sest see ei ole täpne. Viimaseks on lisatud teave õlekõrre juustu sisse torkamise etapi kohta, et ettevõtjate tavasid kirjeldada.

Tootespetsifikaadi järgmised laused:

„Juustu laagerdatakse alates selle laabiga kalgendamisest tootmispiirkonnas vähemalt kuus päeva temperatuuril 10–15 °C ja umbes 90 % õhuniiskuse juures.“

asendatakse järgmisega:

„Laagerdamine ja turustamine

Laagerdumiskoha temperatuur jääb laagerdumise algusest kuni selle lõpuni vahemikku 6–16 °C. Õhuniiskus on laagerdumiskohas kõrgem kui 75 %.

Juustu võib laagerdumiskohast välja viia pärast seda, kui laabiga kalgendamise päevast on möödunud vähemalt 10 päeva ning seda tohib teha ainult juhul, kui kogu juustu pinnale on moodustunud hästi välja kujunenud hallituskoorik, mida on palja silmaga näha.

Toorjuustu ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.“

Geograafilises piirkonnas laagerdamise kohustus viiakse üle geograafilist piirkonda käsitlevasse punkti. Muudetakse laagerdumisel lubatud temperatuurivahemikku (10–15 °C asemel 6–16 °C) ja minimaalset õhuniiskuse määra (kõrgem kui 90 % asemel kõrgem kui 75 %), et võtta arvesse ettevõtjate tavade kohandamist tootega. Samuti lisatakse vastavalt toote kirjeldust käsitlevale punktile, et laagerdamiskohast ära viimisel peab kogu juustu pind olema kaetud hästi välja kujunenud palja silmaga nähtava hallituskoorikuga.

Viimasena lisatakse, et toorjuustu ja valmimisjärgus oleva juustu hoidmine gaasikeskkonnas ei ole lubatud, et säilitada juustu organoleptilisi omadusi.

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Tootespetsifikaadi seost geograafilise piirkonnaga käsitlev osa on täielikult ümber kirjutatud, et tuua paremini esile nimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ ja selle geograafilise piirkonna seost, muutmata nimetatud seose sisu. Tutvustuses on eelkõige kirjeldatud juustu valmistamiseks sobiva toorpiima tootmise tingimused, milleks on vaja erilist oskusteavet, ning laagerdumistingimusi. Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, ning punktis on antud ülevaade ajaloolistest aspektidest ja eripärasest oskusteabest. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost.

See muudatus tehakse samuti koonddokumendi punktis 5.

Märgistamise erieeskirjad

Märgistamise erieeskirjad

Tootespetsifikaadi järgmine lõik:

„Päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust peab turustamisel olema varustatud individuaalse märgisega, millele on lisaks kõigi juustude puhul kohustuslikule õigusnormidega ette nähtud märgetele kantud päritolunimetus koos märkega „appellation d’origine“ (päritolunimetus), mis on vähemalt kaks korda suuremas kirjas kui kõige suuremad etiketile kantud tähemärgid. Kohustuslik on lisada lühend „INAO“. Need märked lisatakse samuti juustu kastidele või muudele pakenditele.

Märget „fabrication fermière“ (toodetud talus) või „fromage fermier“ (talujuust) või mis tahes muud märget, mis viitab talutootmisele, tohivad kasutada ainult tootjad, kes töötlevad oma põllumajandusettevõttes toodetud piima ja täidavad sisemäärustikus sätestatud tingimusi. Samuti tohib seda märget kanda talumajapidamises valmistatud juust, mille laagerdaja on kokku kogunud ja laagerdanud.“

asendatakse järgmisega:

„Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo.

Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.“

Ajakohastatakse märgistust käsitlevat punkti, et võtta arvesse riiklikes ja Euroopa õigusaktides tehtud muudatusi ning et täpsustada, milliseid märkeid või kirjeldusi märgistusel kasutada tohib. Väärtust lisavaid märkeid „fabrication fermière“ (toodetud talus) või „fromage fermier“ (talujuust) tohib kehtivate õigusnormide kohaselt kasutada.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Õlekõrre külge on kinnitatud identifitseerimistunnus“

kustutatakse märgistust käsitlevast punktist ja see liigutatakse punkti, milles käsitletakse tõendeid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast.

Koonddokumendi

järgmine lõik:

„Toode peab kandma INAO lühendit sisaldavat logo, kontrollitud päritolunimetuse märkeid ja päritolunimetust.“

asendatakse punktis 3.6 järgmisega:

„Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo.

Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.“

Muud muudatused

Muud muudatused

Tootespetsifikaadis on ajakohastatud on liikmesriigi asjaomase asutuse aadressi.

Tootespetsifikaadi kontrolliasutuse kontaktandmeid käsitlevas osas on ajakohastatud kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) ning Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Tootespetsifikaadi riiklikke nõudeid käsitleva osa alla on lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„SAINTE-MAURE DE TOURAINE“

„SAINTE-MAURE DE TOURAINE“

ELi nr: PDO-FR-0133-AM03 – 30.1.2019

ELi nr: PDO-FR-0133-AM03 – 30.1.2019

KPN (X) KGT ()

KPN (X) KGT ()

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Sainte-Maure de Touraine“

2.   Liikmesriik või Kolmas Riik

Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast. Juust on pehme ja saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel.

Juustu välispinnal on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall.

Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks.

Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga.

Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid.

Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg (ehk 75 %) kuivaines väljendatuna. Teatav osa söödast ei ole geograafilisest piirkonnast pärit, sest see ei ole geograafilises piirkonnas kättesaadav (nt kuivatatud lutsern).

Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse.

2

Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana. Kääritatud sööda maksimaalne aastane kogus on ühe kitse kohta 365 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi ühe lüpsikitse kohta olla päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna. Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal.

Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 50 %, st maksimaalselt 550 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo.

Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i (36), Indre-et-Loire’i (37), Loir-et-Cheri (41) ja Vienne’i (86) kommuunidest:

Indre’i departemang (36): Argy, Arpheuilles, Azay-le-Ferron, Buzançais, La Chapelle Orthemale, Châtillon-sur-Indre, Chezelles, Cléré-du-Bois, Clion, Écueillé, Faverolles, Fléré-la-Rivière, Fontgombault, Fontguenand, Frédille, Gehée, Heugnes, Jeu-Maloches, Langé, Lingé, Luçay-le-Mâle, Lurais, Lureuil, Lye, Martizay, Méobecq, Mérigny, Mézières-en-Brenne, Murs, Néons-sur-Creuse, Neuillay-les-Bois, Obterre, Palluau-sur-Indre, Paulnay, Pellevoisin, Préaux, Preuilly-la-Ville, Saint-Cyran-du-Jambot, Saint-Genou, Saint-Lactencin, Saint-Médard, Saint-Michel-en-Brenne, Sainte-Gemme, Saulnay, Sauzelles, Selles-sur-Nahon, Sougé, Tournon-Saint-Martin, Le Tranger, Valençay, Vendoeuvres, La Vernelle, Veuil, Vicq-sur-Nahon, Villedieu-sur-Indre, Villegouin, Villentrois, Villiers.

Kogu Indre-et-Loire’i departemang (37)

Loir-et-Cheri departemang (41): Ambly, Angé, Artins, Authon, Averdon, Champigny-en-Beauce, La Chapelle-Vendômoise, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Couddes, Couffy, Couture-sur-Loir, Crucheray, Les Essarts, Faverolles-sur-Cher, Françay, Gombergean, Les Hayes, Herbault, Houssay, Huisseau-en-Beauce, Lancè, Lancôme, Landes-le-Gaulois, Lavardin, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Cher, Montoire-sur-le-Loir, Montrichard Val de Cher, Montrouveau, Nourray, Noyers-sur-Cher, Pontlevoy, Pouillé, Prunay-Cassereau, Rilly-sur-Loire, Les Roches-l’Évêque, Saint-Aignan, Saint-Amand-Longpré, Saint-Arnoult, Saint-Cyr-duGault, Saint-Etienne-des-Guérets, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Gourgon, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Martin-des-Bois, Saint-Rimay, Saint-Romain-sur-Cher, Santenay, Sasnières, Seigy, Ternay, Thenay, Thésée, Tréhet, Troo, Valencisse, Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Loire, Veuzin-sur-Loire, Villavard, Villechauve, Villedieu-le-Château, Villefrancoeur, Villeporcher.

Vienne’i departemang (86): Antran, Basses, Berthegon, Beuxes, Bournand, Buxeuil, Ceaux-en-Loudun, Chenevelles, Coussay-les-Bois, Dangé-Saint-Romain, Ingrandes, Leigné-les-Bois, Leigné-sur-Usseau, Lésigny, Leugny, Loudun, Mairé, Messemé, Mondion, Nueil-sous-Faye, Les Ormes, Oyré, Pleumartin, Port-de-Piles, Pouant, Prinçay, La Roche-Posay, Roiffé, Saint-Christophe, Saint-Gervais-les-Trois-Clochers, Saint-Rémy-sur-Creuse, Sammarçolles, Sérigny, Usseau, Vaux-sur-Vienne, Vellèches, Vézières, Vicq-sur-Gartempe.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on valmistatud kitsepiimast ja selle peamised eripärad seisnevad selles, et juust on pikliku halu kujuline ja selle sisse on torgatud õlekõrs, juustul on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote, lisaks muutub juustu pehme tekstuur laagerdudes rabedaks. Juust saab oma omadused tänu kitsekasvatuse oskusteabele, mille raames toidetakse kitsi ainult geograafilisest piirkonnast pärineva söödaga, kuid ka tänu tootmisalasele oskusteabele (piimhappeline kalgend, aeglane nõrutamine, pinna tuhaga katmine ja soolamine pärast juustu vormist eemaldamist) ning laagerdamine võimaldab luua juustule iseloomuliku laagerdumisel tekkiva mikrofloora.

Geograafiline piirkond „Sainte-Maure de Touraine“ asub Pariisi nõo edelaosas ja ulatub ajaloolisest Touraine’i provintsist kaugemale. Piirkonda ida-läänesuunal läbiv Loire’i jõgi ja selle lisajõed mõjutavad tugevalt väikeste piirkondade maastikku.

Avatud platood, kus domineerivad teraviljakultuurid, vahelduvad metsasaludega kaetud orgudega, kus põllumajanduses on spetsialiseerunud rohkem konkreetsete toodete tootmisele (viinamarjakasvatus, puuviljakasvatus, loomakasvatus, köögiviljakasvatus). Platoodel esineb nii savimuldasid kui savi-lubjakivimuldasid.

Ookeanilisele kliimale on iseloomulikud pehmed talved ja suved, mis võimaldavad kasvatada paljusid loomasöödaks vajalikke sööda- ja teraviljakultuure. See ookeaniline mõju, mis väheneb Loire’i teljel ida suunas liikudes väga aeglaselt, hoiab kliima kogu piirkonnas üpris ühtlasena.

Kuni XX sajandi keskpaigani seal kitsekarju ei olnud. Kõige vaesemates maamajapidamistes oli ainult üks kuni kolm kitse. Kitsede kasvatamine oli vanaema ülesanne (või kõige noorema tütre ülesanne, kes oskused oma vanaemalt õppinud oli), kes hoolitses kitsede eest, neid toitis ja lüpsis ning juustu valmistas. Piima kasutati toortäispiimana kohe pärast lüpsmist. Ühe „Sainte-Maure de Touraine“ juustu vorm mahutab ühe kitse toodetud päevase piimakoguse ehk umbes 2,5 liitrit piima ühe juustu jaoks. Eraldi juustukojad puudusid ning juustu valmistamine toimus köögis ja need kuivasid korstna lähedal. See, et juust on pikliku halu kujuline, muudab selle õrnaks ja raskesti käsitsetavaks, mille tõttu hakati kasutama pikuti juustu sisse torgatud õlekõrt, mis muudab selle käitlemise hõlpsamaks.

Tänapäevane tootmistehnoloogia on sellest ajaloost välja kasvanud. Juust saadakse toortäispiima kalgendamisel piimhappebakteritega, mille käigus lisatakse väike kogus laapi. Kalgend vormitakse koonusjatesse vormidesse.

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast, sellele lisatakse veidi laapi ning see saadakse piimakalgendist. Juustu eripäraks on:

| — | sellele iseloomulik koonusjas kuju; |
| --- | --- |

—

sellele iseloomulik koonusjas kuju;

| — | selle ühtlane selge peeneteraline valge kuni vandlikarva juustumass; |
| --- | --- |

—

selle ühtlane selge peeneteraline valge kuni vandlikarva juustumass;

| — | selle pehme tekstuur, mis muutub laagerdudes kuivemaks ja rabedamaks; |
| --- | --- |

—

selle pehme tekstuur, mis muutub laagerdudes kuivemaks ja rabedamaks;

| — | selle koorik, mis on pärast 10päevast laagerdumist hästi välja kujunenud ja kaetud silmaga nähtava pindhallitusega; |
| --- | --- |

—

selle koorik, mis on pärast 10päevast laagerdumist hästi välja kujunenud ja kaetud silmaga nähtava pindhallitusega;

| — | juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs; |
| --- | --- |

—

juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs;

| — | juustul on piimhappeline maitse ja kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote. |
| --- | --- |

—

juustul on piimhappeline maitse ja kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote.

See kitsepiimast valmistatud juust sai alguse kõige vaesematest Touraine’i piirkonna muldadest.

See, et geograafilises piirkonnas esineb nii sööda- ja teraviljakultuuride kasvatamiseks sobivaid savimuldasid kui savi-lubjakivimuldasid, on soodustanud kõige vaesemates sektorites põllumajanduse arengut, sest seal on hakanud tegutsema kitsekasvatusettevõtted, mis olid algselt väikesed ja kus toodetud piima kasutati algselt perekonna tarbeks juustu valmistamiseks.

Juustu „Sainte-Maure de Touraine“ eriline kuju tuleneb selle vormist, mis punuti algselt vitstest. Vormi suurus vastab ühe kitse päevasele toodangule. Pikliku halu kuju ja juustumassi kohati rabe tekstuur muudavad juustu õrnaks ja raskesti käsitsetavaks. Enne kui õlekõrrest sai tarbijatele mõeldud tunnusmärgis, pandi see algselt juustu sisse pikisuunaliselt praktilistel kaalutlustel, sest see võimaldas juustu hõlpsamini käsitseda.

Pikliku vormi kasutamine ja piimhappelise tootmise omadused, mis on seotud aeglase nõrutamisega ja kohandatud talumajapidamise töörütmiga ning see, et juustu pind pärast vormist eemaldamist tuhaga kaetakse ja soolatakse, annab juustule tekstuuri ja muudab juustumassi peeneteraliseks, samuti on selle tõttu pinna ja mahu suhe selline, et juustu laagerdamisel tekib juustule „Sainte-Maure de Touraine“ omane mikrofloora, tänu millele juust oma maitse- ja lõhnaomadused saab.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-90fe0542-fca1-4d57-af8c-1d9c5d0b6ed4

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 25.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/28

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 211/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“

ELi nr: PGI-ES-02459 –
  27.5.2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“

2.   Liikmesriik või Kolmas Riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Esimese pressi oliiviõli, mis on saadud hariliku õlipuu (Olea europaea L.) üksnes mehaaniliselt koristatud viljadest. See on roheline, puuviljaline, keskmise või tugeva intensiivsusega õli. Sellel on õrnalt kuni keskmiselt mõru ja terav maitse.

Oliiviõli „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ toodetakse oliivisortidest 'Arbequina', 'Picual' ja 'Koroneiki', üksikult või kombineeritult, ning need moodustavad koos vähemalt 90 %. Ülejäänud 10 % võib olla saadud muudest kaubanduslike sortide registris loetletud sortidest.

Füüsikalis-keemilised omadused:

| — | happesus (väljendatuna oleiinhappena): kuni 0,5 %; |
| --- | --- |

—

happesus (väljendatuna oleiinhappena): kuni 0,5 %;

| — | peroksiidarv: ≤ 12 mEq O2/kg; |
| --- | --- |

—

peroksiidarv: ≤ 12 mEq O2/kg;

| — | K 232 ≤ 2 |
| --- | --- |

—

K 232 ≤ 2

| — | K 270 ≤ 0,16 |
| --- | --- |

—

K 270 ≤ 0,16

| — | polüfenoole ≥ 200 mg kg oliiviõli kohta |
| --- | --- |

—

polüfenoole ≥ 200 mg kg oliiviõli kohta

Organoleptilised omadused:

| Mediaanintervall | Minimaalne | Maksimaalne |
| --- | --- | --- |
| Roheline puuviljalisus | ≥ 3 | ≤ 7 |
| Mõrudus | ≥ 1,5 | ≤ 4 |
| Teravus | ≥ 2 | ≤ 5 |
| Tasakaal | Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks punkti üle puuviljalisuse mediaani. |

Mediaanintervall

Minimaalne

Maksimaalne

Roheline puuviljalisus

≥ 3

≤ 7

Mõrudus

≥ 1,5

≤ 4

Teravus

≥ 2

≤ 5

Tasakaal

Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks punkti üle puuviljalisuse mediaani.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ tootmise etapid – alates oliivide kasvatamisest kuni töötlemiseni – peavad toimuma Ibiza (Eivissa) saarel.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Oliiviõli „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ tuleb müüa tumedates klaaspudelites või kaetud metallist või muust õli valguse eest kaitsvast materjalist valmistatud mahutites. Mahutite maht ei tohi olla suurem kui viis liitrit.

Tootmispiirkonnas pakendamine on oluline „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ omaduste säilitamiseks ning seda tuleb pakendada rajatistes, kus seda toodetakse.

Ibiza on saar, kus on rohkelt päikesepaistet, temperatuurid on suhteliselt kõrged ja ümbritseva õhu niiskusesisaldus on suur – need kolm tegurit võivad kahjustada oliiviõli kvaliteeti. Neid asjaolusid arvesse võttes ja tootjate kogemusele tuginedes on oliiviõli „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ pakendatud tavaliselt neis rajatistes, kus seda toodetakse, ning seda ei transpordita mahtlastina muudesse rajatistesse.

Tootjad teavad, et see, kuidas oliiviõli „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ käideldakse ja pakendatakse, on määrava tähtsusega lõpptoote kvaliteedi tagamisel ning kui ei ole piiranguid või kui seda ei tehta nõuetekohaselt, väheneb lõpptoote aromaatsus kahtlemata kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt.

Samuti tuleb meeles pidada, et Ibiza saar asub Mandri-Euroopast kaugel, mis tähendab pikka meresõitu. Oliiviõli „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ transportimine paakides tooks kaasa dekanteerimise ja suurema kokkupuute õhuga, mistõttu tekiks suurem risk, et selle omadused, eriti aroom ja maitse, muutuvad. Seepärast ei ole „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ transportimine mahtlastina lubatud.

Väiksemateks kogusteks jaotamine ega ümberpakendamine pole lubatud.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafiline tähis „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ peab olema märgise kõige silmatorkavamas kohas selgesti nähtav, eristudes muust teabest. Sõnad peavad olema kõige silmatorkavamas kohas suurimad ning neile ei tohi lisada muid sõnu. Märgisel peavad nimetuse „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ kõrval olema sõnad „Indicación Geográfica Protegida“ [kaitstud geograafiline tähis].

Samuti peab märgistusel olema jälgitavuskontrollide lihtsustamiseks õli tootmisaasta ja tähtnumbriline järjestikuline kood.

Keelatud on lisada kaitstud geograafilisele tähisele „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ hargtäiendeid. Vabatahtlikud mõisted peavad olema tõesed ja kontrollitavad. Oliivisordid võib märkida üksnes juhul, kui 100 % oliividest on osutatud sordist või sortidest.

Põllumajandusettevõtted, istandused või mõisad võib märkida üksnes juhul, kui õli on toodetud üksnes nendest oliivisaludest korjatud oliividest.

Vabatahtlikud mõisted peavad märgisel olema tähemärkides, mis ei ületa poolt kaitstud geograafilise tähise nimetuses kasutatud tähemärkide suurusest (kõrgus ja laius).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond on Ibiza saar Baleaaride autonoomses piirkonnas.

Ibiza saar asub koordinaatidel 38° 58′ 48′′ põhjalaiust ja 1° 25′ 48′′ idapikkust, Vahemeres Cap de la Nau (Alicante) ja Mallorca vahel.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos keskkonnaga põhineb suurel polüfenoolisisaldusel, äratuntaval mõrudusel ja teravusel ning tootja mainel.

Lubjakivirikkad mullad ja päikeseküllasus (päike paistab rohkem kui 2 700 tundi aastas) tagavad aromaatsete koostisosade suure sisalduse. Polüfenoolisisaldust suurendab see, et oliivisalud paiknevad madalamatel aladel, millest osad on merepinna tasemel.

Ibiza vahemereline kliima koos rohke päikesepaistega tagavad oliivide kasvatamiseks sobivad tingimused, eriti seoses fotosünteesi ja biomassi kogunemisega taimeorganitesse. Pehmed kevadised temperatuurid (keskmine 19 °C) ning rohke päikesepaiste soodustavad õitsemist ja tolmeldamist. Kõrged suvised temperatuurid (keskmine 26 °C) ja päikesepaiste aitavad oliividel kiiresti küpseda, tänu millele saagikoristus algab septembris, ning Ibiza on üks esimesi oliivikorje alustamise kohti Euroopas. Öökülmade puudumine soosib parima kvaliteediga oliivide tootmist, millest saadakse püsivad, ilma defektideta ja suure polüfenoolisisaldusega õlid.

Kuumadel päikeselistel suvedel, mil sademeid esineb vähe (keskmine sademete hulk 34 mm), tekib oliivipuudel veestress, mis suurendab polüfenoolikontsentratsiooni (keskmine väärtus 292 mg/kg) ning tugevdab mõruduse ja teravuse tunnuseid. „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ polüfenoolisisaldus on märkimisväärselt suurem kui muudel esimese pressi oliiviõlidel, mille kontsentratsioonid jäävad vahemikku 150 ja 180 mg/kg.

Oliivide korjamine siis, kui need on veel rohelised ja hakkavad just värvi muutma, annavad oliiviõlile „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ iseloomulikud omadused, nimelt rohelise puuviljalise aroomi ja suure polüfenoolisisalduse. Roheliste oliivide korjamine tähendab seda, et neist saadakse küll vähem õli, aga sel on ainulaadsed omadused.

Lühike vahemaa oliivisalude ja oliiviõli pressimistehaste vahel ning roheliste oliivide kohene pressimine madalal temperatuuril tagavad vähese happesuse ja väikese hüdroksüperoksiidisisaldusega õlide tootmise ning seetõttu väikese peroksiidarvu ja K232 väärtuse.

Õiged säilitamistingimused, kus õli on õhuga kokkupuute ja valguse eest kaitstud, ning pakendamine määratletud tootmispiirkonnas tagavad püsivad õlid, millel on väike peroksiidarv ning konjugeeritud dieenide ja trieenide väike sisaldus.

Oliivikasvatajate ja oliiviõli pressijate kogemused ja teadmised on üliolulised „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ keemiliste ja organoleptiliste omadustega õli saamisel. Kogemusele tuginedes määravad kasvatajad istutustiheduse maatüki põllumajanduslike näitajate põhjal ja otsustavad kasvatustavade, eriti kujundamise ja lõikamise üle. „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ iseloomulike omadustega, eelkõige suure polüfenoolisisalduse ning suurte rohelise puuviljalisuse, mõruduse ja teravuse tasemetega õli saamiseks on ülimalt oluline korjeaeg ja taas kord tulevad mängu kasvatajate teadmised ja kogemused täpselt õige aja valimisel oliivide korjamiseks igal maatükil ja mõnikord igalt puult.

Meisterpressijad, kes oma kogemusele ja oliivide omaduste vaatlusele tuginedes määravad iga partii ekstraheerimisaja ja temperatuuri, tagavad selle, et oliiviõlis „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ säilivad oliivide iseloomulikud omadused.

Ajaloolised dokumendid tõendavad „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ suurepärast mainet. Raamatus „Descripciones de las islas Pithiusas y Baleares“ (1797) kirjutas José Vargas: „Ibiza saak on nüüd [...] õli, mis kuulub Hispaania parimate hulka ja on nii rikkalik, et sellega tuleks kaubelda“. Raamatus „Reales Ordinacions de la isla y real fuerza de Iviza“ (1751) kirjeldatakse oliiviõli „Aceite de Ibiza“ sõnaga preciosísimo (peen) ja võrreldakse parimaga: „... parim oliiviõli on pärit Hispaaniast, millega on võrreldav vaid Ibizalt pärit oliiviõli“.

Selline ajalooline maine on püsinud aja jooksul muutumatuna ja tänapäeval hindavad tarbijad, eksperdid, kokad ja restoranipidajad oliiviõli „Aceite de Ibiza“ / „Oli d’Eivissa“ kõrgemalt kui kunagi varem.

Ühenduse õigusaktidega seatud piirangud oliiviõli turustamisel geograafiliste mõistete kasutamisele ning neist tulenevad rahalised karistused raskendasid tootjatel nimetuste „Aceite de Ibiza“ ja „Oli d’Eivissa“ kasutamist. Sellest hoolimata on need mõisted ja Ibiza kaart olnud jätkuvalt märgistel, kaubandusdokumentides, katsearuannetes ja veebilehtedel.

Arvestades „Aceite de Ibiza“ mainet tuleks märkida, et tuntud peakokad, nt Jean-Louis Neichel ja María José San Román (2018) on tunnustanud „Aceite de Ibiza“ kvaliteeti. Samuti on mitmed eksperdid juhtinud tähelepanu selle kvaliteedile ja iseloomulikele omadustele. Näiteks Real Academia de Gastronomía liige ja 2013. aasta riikliku gastronoomiaauhinna võitja Ismael Diaz Yubero märgib, et „oliiviõlil „Aceite de Ibiza“ on selle eripäraseks muutmiseks vajalik iseloom ning nende eriomaduste tõttu on sel kõrgem hind“.

Leidub ka palju viiteid „Oli d’Eivissa“ maine tõestuseks. Raamatus „Conèixer i gaudir dels aliments de les Illes Balears“ (2002) on muude Baleaaride kõige traditsioonilisemate toiduainete seas nimetatud oliiviõli „Oli d’Eivissa“. 2007. aastal lisas Baleaaride Ülikool „Oli d’Eivissa“ oma Vahemere köögile iseloomulike Baleaaride traditsiooniliste roogade hulka ning 2018. aastal lisas Baleaaride valitsus „Oli d’Eivissa“ Baleaaride traditsiooniliste roogade kataloogi.

Alates 2014. aastast on Ibizal korraldatud üritust „Ruta de l’Oli d’Eivissa“ („Oli d’Eivissa“ teekond) ja kulinaariaüritust „Eivissa-Sabor“. „Oli d’Eivissa“ on nende ürituste reklaammaterjalides retseptides ja iseloomuliku kohaliku tootena koos muude traditsiooniliste Ibiza toodetega. Sellele on viidatud reisijuhtides (nt ibizaspain.es) ja „Mejor pa amb oli’Eivissa“ auhind on lisatõend selle suurepärasest maitsest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.caib.es/sites/qualitatagroalimentaria/es/aceite_de_ibiza/

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---