# Europos Sąjungos C 193/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 193 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. birželio 9d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 193

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. birželio 9d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 193/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 193/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  ) | 2 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2020/C 193/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  )

1

1

2020/C 193/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2020/C 193/03 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl daugiau galimybių jaunimui kaimo ir atokiose vietovėse | 3 |
| 2020/C 193/04 | Tarybos išvados dėl Europos mokytojų ir dėstytojų ateities | 11 |
| 2020/C 193/05 | Tarybos išvados, kuriomis iš dalies keičiamas 2019–2022 m. darbo planas kultūros srityje | 20 |
| 2020/C 193/06 | Tarybos išvados dėl žiniasklaidos naudojimo raštingumo nuolat kintančiame pasaulyje | 23 |
| 2020/C 193/07 | Pranešimas tam tikriems asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2014/145/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, numatytos ribojamosios priemonės | 29 |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 193/08 | 2020 m. birželio 8 d. Euro kursas | 30 |
| | Audito Rūmai |
| 2020/C 193/09 | Specialioji ataskaita Nr. 13/2020, Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo | 31 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2020/C 193/03

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl daugiau galimybių jaunimui kaimo ir atokiose vietovėse

3

2020/C 193/04

Tarybos išvados dėl Europos mokytojų ir dėstytojų ateities

11

2020/C 193/05

Tarybos išvados, kuriomis iš dalies keičiamas 2019–2022 m. darbo planas kultūros srityje

20

2020/C 193/06

Tarybos išvados dėl žiniasklaidos naudojimo raštingumo nuolat kintančiame pasaulyje

23

2020/C 193/07

Pranešimas tam tikriems asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2014/145/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, numatytos ribojamosios priemonės

29

Europos Komisija

2020/C 193/08

2020 m. birželio 8 d. Euro kursas

30

Audito Rūmai

2020/C 193/09

Specialioji ataskaita Nr. 13/2020, Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo

31

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 193/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  ) | 32 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 193/11 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 34 |
| 2020/C 193/12 | Pranešimas apie prašymą dėl Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikomumo, Įgyvendinimo aktų priėmimo laikotarpio pratęsimas | 49 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 193/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  )

1

32

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 193/11

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

34

2020/C 193/12

Pranešimas apie prašymą dėl Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikomumo, Įgyvendinimo aktų priėmimo laikotarpio pratęsimas

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 193/01)

2020 m. gegužės 26 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9814. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9814. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 193/02)

2019 m. gruodžio 9 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32019M9413. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32019M9413. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/3

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl daugiau galimybių jaunimui kaimo ir atokiose vietovėse

(2020/C 193/03)

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

PRIPAŽINDAMI, KAD:

| 1. | visi jaunuoliai turėtų turėti lygias asmeninio ir profesinio tobulėjimo galimybes, nepaisant kliūčių, be kita ko, susijusių su geografine padėtimi. Tokių kliūčių padaugėja kilus pasaulinėms krizėms, kaip antai naujojo koronaviruso (COVID-19) metu – dėl jų sutrinka visuomeninis gyvenimas ir jos turi ekonominių padarinių, be to, jos gali dar labiau susilpninti jaunuolių padėtį ir juos izoliuoti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | 2019–2024 m. ES strateginėje darbotvarkėje (1) pripažįstama, kad didelę politinę, socialinę ir ekonominę riziką kelia nelygybė, kurios poveikį ypač jaučia jaunimas; didėja kartų, teritorinis ir išsilavinimo atotrūkis ir atsiranda naujų atskirties formų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar visai neseniai beveik trečdalis ES gyventojų, įskaitant didelį skaičių jaunuolių, gyveno kaimo vietovėse (2). Akivaizdu, kad valstybių narių gyventojų tankumas ir demografinė struktūra tiek kaimo, tiek atokiose vietovėse skiriasi. Kita vertus, urbanizacija, kaip vienas iš pagrindinių pokyčius lemiančių dabartinių veiksnių, laikoma darančia didelį poveikį būsimai ES politikai (3); |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europos Sąjungos gyventojai senėja. Šis procesas labiau pastebimas kaimo ir atokiose vietovėse, todėl šiose vietovėse vyresnio amžiaus asmenų dalis atskirose valstybėse narėse yra didesnė (4). Šis kartų ir geografinis disbalansas, ypač esant prastesnėms socialinėms ir ekonominėms sąlygoms, kelia iššūkių siekiant sukurti ir išlaikyti visapusiškas paramos paslaugas ir tvarią paslaugų infrastruktūrą, atitinkančias visų poreikius, o tai vėliau gali turėti ilgalaikį poveikį socialinei sanglaudai ir solidarumui kaimo ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | lygybė ir nediskriminavimas, jaunimo įtrauktis ir dalyvavimas yra vieni iš pagrindinių principų, kuriais grindžiama 2019–2027 m. ES jaunimo strategija, kurioje atsižvelgiama į jaunimo nuomonę, tai išreiškiant Europos jaunimo tikslų ir ES jaunimo dialogo kontekste. Visų pirma, Europos jaunimo tikslu Nr. 6 („Kaimo jaunimo pažanga“) siekiama sudaryti sąlygas, kuriomis būtų užtikrintos galimybės jaunuoliams naudotis savo teisėmis ir išnaudoti savo potencialą kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jaunimas aplinkos ir klimato klausimus įvardijo kaip vieną iš svarbiausių ES spręstinų prioritetinių sričių (5). Kova su klimato kaita yra vienas iš pagrindinių būsimos politikos formavimo veiksnių (6). Kadangi kaimo plėtrai ir ES struktūriniams fondams tenka svarbus vaidmuo siekiant ES aplinkosaugos tikslų ir kovojant su klimato kaita, reikėtų apsvarstyti papildomas galimybes jaunimui kaimo ir atokiose vietovėse, susijusias su tokiais sektoriais kaip žemės ūkis, miškininkystė, žuvininkystė ar turizmas; |
| --- | --- |

6.

ATSIŽVELGDAMI Į:

| 7. | kaimo ir atokių vietovių (7) privalumus, pavyzdžiui, gamtos artumą, mažesnes būsto kainas (8) ir didesnį priklausymo bendruomenei jausmą (9); |
| --- | --- |

7.

| 8. | suvaržymus, susijusius su tuo, kad į daugelį kaimo ir atokių vietovių, įskaitant kai kurias salas (10) visoje ES, taip pat atokiausius Sąjungos regionus (11) ir užjūrio šalis ir teritorijas (12), sunku patekti ir iš jų išvykti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | urbanizacijos procesą ir galimą jo poveikį kaimo ir atokioms vietovėms, ypač atsižvelgiant į gyventojų santykį (jaunesnio/vyresnio amžiaus asmenys, moterys/vyrai (13), jaunuoliai, įgiję aukštąjį išsilavinimą/aukštojo išsilavinimo neįgiję jaunuoliai) ir į poreikį užtikrinti, kad būtų teikiamos ir prieinamos viešosios ir komercinės paslaugos, laisvalaikio veikla, kokybiškos darbo vietos ir švietimas, skaitmeninė ir fizinė infrastruktūra, viešasis transportas, būstas, socialinė ir sveikatos priežiūros infrastruktūra, taip pat gamtos išteklių tvarumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tai, kad svarbu atsižvelgti į valstybių narių jaunimo idėjas, nuomonę ir kūrybinius sumanymus, įskaitant per 7-ąjį ES jaunimo dialogo konsultacijų ciklą pateiktas idėjas, nuomonę ir kūrybinius sumanymus, taip pat 2020 m. kovo mėn. Zagrebe vykusios ES jaunimo konferencijos (14) metu pateiktus pasiūlymus konkrečios potemės „Galimybės kaimo jaunimui“ kontekste; |
| --- | --- |

10.

| 11. | NEET jaunuolius (15) kaimo ir atokiose vietovėse ir poreikį skirti ypatingą dėmesį jų švietimo, mokymo ir užimtumo perspektyvoms, nes jiems kyla didesnė rizika turėti mažiau galimybių (16) ir patirti didesnį ekonomikos sąlygų poveikį (17), palyginti su NEET jaunuoliais miesto regionuose; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europos Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus, visų pirma susijusius su žmonių gyvenvietėmis ir su jaunimu susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | darbą su jaunimu – vertingą priemonę kaimo ir miesto aplinkos skirtumams mažinti, nes jis gali padėti įtraukti jaunuolius (įvairaus amžiaus ir įvairios kilmės), įskaitant tuos, kuriems gresia pavojus būti paliktiems nuošalyje, į įvairių rūšių veiklą atitinkamose vietos bendruomenėse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | užimtumo galimybes, kurias suteikia verslo veikla, įskaitant dalyvavimą socialinių įmonių (18) veikloje. Pastaroji priemonė suteikia jaunimui galimybę tinkamai reaguoti į socialinius ir su užimtumu susijusius iššūkius ir suteikia galimybių veiksmingai ir tvariai naudoti esamus gamtos ir žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šiame kontekste – socialinės ir solidarumo ekonomikos (SSE) (19) srityje vykdomą veiklą, kuri gali padėti gerinti kaimo ir atokių vietovių ekonominę ir socialinę padėtį, taigi, užtikrinti galimybę reaguoti į kaimo ir atokiose vietovėse gyvenančio jaunimo poreikius ir siekius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | savanorišką veiklą, kaip vieną iš aktyvaus pilietiškumo apraiškų, kuri gali padėti užtikrinti kaimo ir atokiose vietovėse gyvenančių jaunuolių socialinę įtrauktį, taip pat skatinti kartų solidarumą kaimo ir atokiose vietovėse, visų pirma siekiant padėti didinti bendruomenių atsparumą susidūrus su nepageidaujamais reiškiniais ir krizėmis, kaip antai COVID-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tarpvalstybinį bendradarbiavimą tarp atokių ir kaimo vietovių valstybių narių pasienio regionuose, nes tai galėtų prisidėti prie jų vystymosi ir taip suteikti papildomų galimybių jaunimui švietimo ir mokymo, darbo, sveikatos, socialinės ir laisvalaikio veiklos srityse; |
| --- | --- |

17.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO IR ATITINKAMAIS LYGMENIMIS:

| 18. | skatinti laikytis įvairius sektorius apimančio požiūrio rengiant jaunimo politiką ir susijusias strategijas, kuriomis siekiama mažinti nelygybę tarp miesto ir kaimo ir (arba) atokių vietovių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kai tinkama, į atitinkamas strategijas ir politiką įtraukti veiksmų planus arba priemones, kurie atspindėtų jaunimo perspektyvą ir požiūrį kaimo ir atokiose vietovėse. Šie veiksmų planai ir priemonės turėtų būti plėtojami remiantis žiniomis, įrodymais, geriausios praktikos pavyzdžiais, konsultacijomis su pačiu jaunimu, taip pat surinktais ir suskirstytais duomenimis, be kita ko pagal lytį, negalią ir kitus atitinkamus veiksnius, visų pirma tais atvejais, kai trūksta atitinkamų paslaugų ir (arba) infrastruktūros arba jos turi būti tobulinamos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | skatinti veiksmingus savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimo modelius jaunimo iš kaimo ir atokių vietovių reikalų srityje, siekiant didinti informuotumą ir dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais bei įrodymais tarp įvairių paslaugų teikėjų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, vietos jaunimo tarybomis ir novatoriškais/alternatyviais dalyvavimo būdais, skatinti ir palengvinti įvairios kilmės jaunuolių iš kaimo ir atokių vietovių aktyvų pilietiškumą ir prasmingą dalyvavimą priimant sprendimus jiems poveikį darančiais klausimais; kai tinkama, skatinti atitinkamų administravimo institucijų bendradarbiavimą visais lygmenimis, vykdant viešąsias konsultacijas (analogines arba skaitmenines), kaip bendravimo su jaunimu priemonę; skatinti viešojo administravimo institucijas palengvinti jaunimo vadovaujamų organizacijų darbą ir remti atitinkamus subjektus, kurie vykdo darbo su jaunimu veiklą visais lygmenimis, įskaitant informavimo veiklą su jaunimu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toliau skatinti ir didinti skirtingų kartų tarpusavio supratimą, dialogą ir solidarumą siekiant remti abipusiai naudingus mainus tarp kartų, taip pat paskatinti jaunimą įsitraukti į vietos bendruomenių kaimo ir atokiose vietovėse, įskaitant šeimos ūkius, gyvenimą ir aktyviai jame dalyvauti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toliau propaguoti prieinamą savanorišką ir solidarumo veiklą kaip visų jaunuolių, ypač iš kaimo ir atokių vietovių, socialinės įtraukties priemonę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | intensyviau stengtis užtikrinti reguliarų, tvarų ir įperkamą viešąjį transportą siekiant geriau sujungti miesto ir kaimo bei atokias vietoves; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kai tinkama, gerinti informacinių technologijų (IT) infrastruktūrą, įskaitant didelės spartos plačiajuostį ryšį, siekiant padidinti galimybes naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir paslaugomis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kai tinkama, skatinti jaunimo erdvių (20) kūrimą ar, kai aktualu, esančių erdvių modernizavimą, taip pat nuotolinę prieigą kaimo ir atokiose vietovėse gyvenantiems jaunuoliams prie įvairių rūšių paslaugų, įskaitant darbo su jaunimu paslaugas, kaip antai skaitmeninis ir pažangus darbas su jaunimu; be to, skatinti įvairių mobiliųjų paslaugų, pavyzdžiui, skirtų laisvalaikiui ar konsultavimui, taip pat daugiafunkcių paslaugų centrų kūrimą; |
| --- | --- |

26.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR EUROPOS KOMISIJOS, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMĄ KOMPETENCIJĄ:

| 27. | skatinti įvairių ES iniciatyvų ir priemonių jaunimo srityje (ir ne tik joje), pavyzdžiui, programos „Erasmus +, Jaunimo garantijų iniciatyvos, Europos solidarumo korpuso, Europos socialinio fondo ar ES iniciatyvos „Interreg“ (21) sinergiją, siekiant padidinti kaimo ir atokiose vietovėse gyvenančių jaunuolių informuotumą apie jas, palengvinti jiems šių programų prieinamumą ir supaprastinti administracinius formalumus kaip priemonę reaguoti į iššūkius, su kuriais jie susiduria; |
| --- | --- |

27.

| 28. | skatinti keistis geriausios praktikos pavyzdžiais apie tai, kaip naudotis su jaunimu susijusių programų ir politikos, pavyzdžiui, programos „Erasmus +“, Europos solidarumo korpuso ir Jaunimo garantijų iniciatyvos, taip pat kitų atitinkamų ES priemonių, pavyzdžiui, Europos žemės ūkio kaimo plėtrai ir Europos regioninio plėtros fondo teikiamomis galimybėmis, siekiant gerinti įsidarbinamumą, didinti judumą ir dalyvavimą, taip pat propaguoti ES vertybes (22); dalytis solidarumo ir bendruomenės raidos praktika, ypač krizės laikotarpiu; ir didinti socialinę sanglaudą kaimo ir atokiose bendruomenėse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | organizuoti tarpusavio mokymosi veiklą, pavyzdžiui, seminarus, savitarpio mokymosi veiklą ir kitų atitinkamų formų formalųjį ir neformalųjį bendradarbiavimą, kurioje galėtų dalyvauti suinteresuotieji subjektai iš įvairių politikos sričių, įskaitant jaunimą iš įvairios geografinės ir kultūrinės aplinkos, siekiant išnagrinėti įvarius sektorius apimančio ir tarpregioninio bendradarbiavimo galimybes prieigos prie paslaugų srityje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toliau skatinti kaimo ir atokių vietovių patrauklumą, ypač akcentuojant jų privalumus ir galimybes, kai tinkama, esamų gamtinių išteklių ir tvaraus jų naudojimo atžvilgiu, siekiant didinti informuotumą apie verslumo ir SSE (23) veiklą, atsižvelgiant į tai, kad, kai aktualu, turėtų būti išsaugota ir kuo labiau skatinama esama žemės ūkio veikla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | intensyviau stengtis plėsti jaunuolių žinias apie verslą, gerinti jų įgūdžius, kompetencijas ir didinti jų pasitikėjimą verslo srityje, daugiausia orientuojantis, kai tinkama, į jaunas moteris (24), siekiant didinti verslumo ir SSE veiklos kaimo ir atokiose vietovėse potencialą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | formuluojant būsimą su jaunimu susijusią politiką ir priemones kaimo ir atokių vietovių atžvilgiu atsižvelgti į aplinką ir klimato kaitą, o visų pirma į naujausias mokslines ataskaitas dėl šių aspektų ir, kai tinkama, užtikrinti atitinkamą švietimą, mokymą ir prieigą prie informacijos siekiant didinti kaimo ir atokiose vietovėse gyvenančių jaunuolių informuotumą apie aplinkos ir klimato klausimus ir skatinti juos dalyvauti sprendžiant šiuos klausimus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kai tinkama, intensyviau stengtis skatinti jaunimą užsiimti žemės ūkio (25) ir kita ekonomine veikla kaimo ir atokiose vietovėse, pasitelkiant tokias priemones kaip subsidijos verslo pradžiai, pajamų skatinamosios priemonės, paties jaunimo iniciatyvos ir tikslinis švietimas ir mokymas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | skatinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą siekiant bendro tikslo – užtikrinti kaimo ir atokiose vietovėse gyvenantiems jaunuoliams teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, ypač daug dėmesio skiriant mokyklos nebaigimo atvejų skaičiaus mažinimui ir vienodų švietimo, mokymo ir darbo galimybių didinimui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | skatinti skaitmeninį švietimą ir mokymą, taip pat neformalųjį mokymąsi ir darbo su jaunimu galimybes, siekiant gerinti bendrą skaitmeninių įgūdžių ir kompetencijų lygį, taip pat išvengti kaimo ir atokiose vietovėse gyvenančių jaunuolių izoliavimo ir sumažinti krizių, kaip antai COVID-19, poveikį, pavyzdžiui, palengvinant, kai tinkama, prieigą prie interneto ir IRT (26) prietaisų visose kaimo ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | skatinti ES kaimo ir atokių pasienio regionų tarpusavio bendradarbiavimą, pasinaudojant atitinkamų programų, kaip antai ES Interreg, galimybėmis, siekiant didinti vietos jaunimo galimybes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toliau svarstyti ir atsižvelgti į jaunimui kaimo ir atokiose vietovėse poveikį darančius veiksnius įgyvendinant dabartines ir kuriant naujas iniciatyvas, kaip antai ilgalaikė kaimo vietovių vizija, ir, kai tinkama, vykdant veiklą, susijusią su konferencija dėl Europos ateities; Europos švietimo erdve iki 2025 m. atnaujintu Skaitmeninio švietimo veiksmų planu; klimato paktu ir sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva; |
| --- | --- |

37.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 38. | apsvarstyti mokslinių tyrimų ir analizės galimybes naudojantis esamomis priemonėmis kaip jaunimo vikis ir rinkti suskirstytus duomenis (be kita ko, pagal lytį, negalią ir kitus atitinkamus veiksnius) klausimais, susijusiais su jaunuoliais ir jų gerove kaimo ir atokiose vietovėse, siekiant prisidėti prie žinių, įrodymų ir duomenų, kuriais bus grindžiama politika visais lygmenimis, gerinimo, atsižvelgiant ir į galimų stebėsenos mechanizmų poreikį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | skatinti ES jaunimo politikos ir kitų atitinkamų sričių ES politikos ir programų, pavyzdžiui, susijusių su kaimo plėtra, žemės ūkiu ir socialine sanglauda, sinergiją, be kita ko, skatinant pasinaudoti ES jaunimo dialogo rezultatais šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | skatinti atkreipti deramą dėmesį į iššūkius, su kuriais jaunimas susiduria kaimo ir atokiose vietovėse, vykdant veiklą pagal Europos Sąjungos ir Europos Tarybos jaunimo partnerystę (27); |
| --- | --- |

40.

PRAŠO ES JAUNIMO SEKTORIAUS (28):

| 41. | prisidėti prie pastangų didinti jaunuolių ir visų gyventojų kaimo ir atokiose vietovėse informuotumą apie galimybes jų vietos bendruomenėse, siekiant, viena vertus, skatinti su darbu susijusias ir profesinės veiklos galimybes, kartu, kita vertus, taikyti turimas priemones jaunimo sektoriuje siekiant kovoti su kaimo jaunimo stereotipais ir aktyviai propaguoti teigiamą jaunimo kaimo ir atokiose vietovėse įvaizdį; |
| --- | --- |

41.

| 42. | maksimaliai pasinaudoti programos „Erasmus +“, Europos solidarumo korpuso ir kitų atitinkamų ES programų teikiamomis galimybėmis siekiant išnaudoti jaunų vyrų ir moterų kaimo ir atokiose vietovėse potencialą. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  2019 m. birželio 20 d. priimta Europos Vadovų Tarybos.

(2)  Remiantis Eurostato duomenų bazės duomenimis, 2018 m. 49,2 % 15–24 metų jaunuolių gyveno kaimo vietovėse

(ES 28 gyventojai pagal išsilavinimo lygį, lytį, amžių ir urbanizacijos laipsnį (%)).

(3)  https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/sites/default/files/generated/document/en/ESPAS_Report2019.pdf

(Pasaulinės tendencijos iki 2030 m. Europai kylantys iššūkiai ir galimi pasirinkimai, ESPAS, 2019 m. balandžio mėn.).

(4)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/pau/age/Policy_briefs/ECE-WG1-25.pdf (UNECE politikos apžvalga dėl senėjimo Nr. 18 (2017))

(5)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/FLASH/surveyKy/2224

(„Eurobarometro“ apklausa Nr. 478).

(6)  Ten pat. 3 išnaša.

(7)  Žr. priede pateiktas „kaimo vietovių“ ir „atokių vietovių“ apibrėžtis.

(8)  Gyventojų, kuriems tenka pernelyg didelė būsto išlaidų našta, dalis ES kaimo vietovėse yra mažesnė (2018 m. Europos regionų ir miestų statistika).

(9)  EUROFOUND (2019 m.). Ar Europa kaimo vietovėse lieka nuošalyje? 2016 m. Europos gyvenimo kokybės tyrimas, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(10)  Gyvenamos mažos salos, kurios nėra atokiausi regionai ar užjūrio šalys ir teritorijos, tačiau yra sunkiai pasiekiamos, nes nėra jungiamųjų tiltų, trūksta oro ir jūrų transporto paslaugų arba dėl kitų panašių veiksnių (žr. priede pateiktą „atokių vietovių“ apibrėžtį).

(11)  Išvardyti SESV 349 straipsnyje.

(12)  Išvardytos SESV II priede.

(13)  ES kaimo vietovėse moterys sudaro mažiau nei 50 % visų kaimo vietovių gyventojų ir 45 % ekonomiškai aktyvių gyventojų. Remiantis analizės duomenimis, moterų (15–64 metų amžiaus grupė) užimtumas ES kaimo regionuose 2013–2017 m. laikotarpiu padidėjo beveik 2 %. (ES kaimo vietovėse gyvenančių moterų profesinis statusas, Europos Parlamentas, 2019 m.).

(14)  https://mdomsp.gov.hr/UserDocsImages/Vijesti2020/Creating%20Opportunities%20for%20Youth%20-%20outcomes%20report%2027%20mar%202020.pdf

(15)  Nesimokantys ir nedirbantys jaunuoliai.

(16)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics- explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training#NEETs:_analysis_by_degree_of_urbanisation

(17)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Impact_of_the_economic_crisis_on_unemployment.

(18)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(19)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(20)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(21)  https://interreg.eu/

(22)  Kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje.

(23)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

(24)  Ten pat. 13 išnaša.

(25)  Pavyzdžiui, tik 6 % visų ūkių Europos Sąjungoje valdo jaunesni nei 35 metų ūkininkai, o įtikintidar jaunesnius asmenis imtis ūkininkavimo veiklos yra didelis iššūkis (https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/young-farmers_lt)

(26)  Informacinės ir ryšių technologijos.

(27)  https://pjp-eu.coe.int/en/web/youth-partnership

(28)  Žr. priede pateiktą apibrėžtį.

---

PRIEDAS

A.   Nuorodos

Priimdami šias išvadas Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių Vyriausybių atstovai atkreipia dėmesį į šiuos dokumentus:

| — | 2019–2024 m. ES strateginė darbotvarkė (1), |
| --- | --- |

—

2019–2024 m. ES strateginė darbotvarkė (1),

| — | Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija (2018/C 456/01) (2), |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija (2018/C 456/01) (2),

| — | Ministrų Komiteto rekomendacija valstybėms narėms dėl jaunimo iš nepalankioje padėtyje esančių rajonų galimybių naudotis socialinėmis teisėmis (CM/Rec(2015)3), Europos Taryba (3), |
| --- | --- |

—

Ministrų Komiteto rekomendacija valstybėms narėms dėl jaunimo iš nepalankioje padėtyje esančių rajonų galimybių naudotis socialinėmis teisėmis (CM/Rec(2015)3), Europos Taryba (3),

| — | Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu naudojantis skaitmeninėmis technologijomis (4), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu naudojantis skaitmeninėmis technologijomis (4),

| — | Tarybos išvados dėl jaunuolių ir darbo ateities (5), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunuolių ir darbo ateities (5),

| — | Tarybos išvados dėl jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo (6), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo (6),

| — | Tarybos išvados dėl jaunimo vaidmens reaguojant į demografinius iššūkius Europos Sąjungoje (7), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunimo vaidmens reaguojant į demografinius iššūkius Europos Sąjungoje (7),

| — | Tarybos išvados dėl jaunimo verslumo propagavimo siekiant remti jaunų žmonių socialinę įtrauktį (8), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunimo verslumo propagavimo siekiant remti jaunų žmonių socialinę įtrauktį (8),

| — | Tarybos išvados dėl pažangaus darbo su jaunimu (9), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl pažangaus darbo su jaunimu (9),

| — | 7-asis ES jaunimo dialogo ciklas. ES jaunimo dialogo veiklos valstybėse narėse ir visoje Europoje rezultatai. Galimybių jaunimui suteikimas (10), |
| --- | --- |

—

7-asis ES jaunimo dialogo ciklas. ES jaunimo dialogo veiklos valstybėse narėse ir visoje Europoje rezultatai. Galimybių jaunimui suteikimas (10),

| — | Europos chartija dėl darbo su jaunimu vietos lygmeniu (11), |
| --- | --- |

—

Europos chartija dėl darbo su jaunimu vietos lygmeniu (11),

| — | Programa „Erasmus +“. Įtraukties ir įvairovės strategija jaunimo srityje (2014 m.) (12), |
| --- | --- |

—

Programa „Erasmus +“. Įtraukties ir įvairovės strategija jaunimo srityje (2014 m.) (12),

| — | Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (13), |
| --- | --- |

—

Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (13),

| — | 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (14), |
| --- | --- |

—

2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (14),

| — | 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (15). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (15).

B.   Apibrėžtys

Šiose išvadose vartojamų terminų apibrėžtys:

„Kaimo vietovės“

Už miestų klasterių esančios vietos administracinės bendruomenės, kurioms daugiausia būdingas mažesnis gyventojų tankumas, konkretus socialinis ir geografinis ir kultūrinis įvaizdis, gamtos išteklių artumas, taigi, skirtingos ekonominės perspektyvos, kartu turinčios nustatytų poreikių toliau gerinti konkrečias paslaugas jaunimui ir bendrajai populiacijai.

„Atokios vietovės“

Vietos ir regioninės administracinės bendruomenės, kurių dauguma išsidėsčiusios už miestų klasterių ir kurioms būdinga tai, kad į jas sunku fiziškai patekti – daugiausia dėl geografinės/gamtinės takoskyros (įskaitant, be kita ko, salas ir (arba) kalnus), bet ir dėl ribotų ar retesnių viešojo transporto paslaugų ir (arba) sudėtingų skaitmeninio junglumo sąlygų. Šioms vietovėms gali būti būdingi tie patys pirmiau nurodyti „kaimo vietovių“ ypatumai. Atokioms vietovėms priskiriami ir SESV 349 straipsnyje nurodyti ES atokiausi regionai.

„Socialinė įmonė“

Socialinėje ekonomikoje veikiantis veiklos vykdytojas, kurio pagrindinis tikslas yra socialinis poveikis, poveikis visuomenei ar aplinkai bendrojo intereso labui, o ne pelno jos savininkams ar akcininkams siekimas. Ji veikia versliai ir novatoriškai tiekdama prekes ir teikdama paslaugas rinkai, o pelną pirmiausiai naudoja, kad pasiektų socialinių tikslų. Ji valdoma laikantis atvirumo ir atsakomybės principų ir, svarbiausia, įtraukia į veiklą darbuotojus, vartotojus ir suinteresuotuosius subjektus, kuriems tos įmonės komercinė veikla daro poveikį (16).

„Socialinė ir solidarumo ekonomika (SSE)“

Įmonės ir organizacijos (kooperatyvai, savitarpio pagalbos draugijos, asociacijos, fondai ir socialinės įmonės), kurios gamina prekes ir teikia paslaugas ir žinias, atitinkančias savo bendruomenės poreikius, siekdamos konkrečių socialinių ir aplinkosauginių tikslų ir skatindamos solidarumą (17).

„Jaunimo erdvės“

Jaunimo valdomi fiziniai objektai ir infrastruktūra, kurie yra autonominiai, atviri ir saugūs bei prieinami visiems ir kuriuose teikiama profesionali parama tobulinimuisi ir užtikrinamos galimybės jaunimui dalyvauti (18).

„ES jaunimo sektorius“

ES jaunimo sektorius paprastai reiškia visas organizacijas, jaunimo darbuotojus, akademinės bendruomenės narius, jaunimo pilietinę visuomenę ar kitus su jaunimo politikos plėtojimu susijusius ekspertus, kurie vykdo jaunimui svarbią veiklą ir projektus Europos Sąjungoje (19).

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/39930/a-new-strategic-agenda-2019-2024-lt.pdf

(2)  OL C 456/1, 2018 12 18, p. 1.

(3)  https://www.coe.int/en/web/youth/-/recommendation-on-the-access-of-young-people-from-disadvantaged-neighbourhoods-to-social-rights

(4)  OL C 414, 2019 12 10, p. 2.

(5)  OL C 189, 2019 6 5, p. 28.

(6)  OL C 412, 2019 12 9, p. 12.

(7)  OL C 196, 2018 6 8, p. 16.

(8)  OL C 183, 2014 6 14, p. 18.

(9)  OL C 418, 2017 12 7, p. 2.

(10)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(11)  https://www.europegoeslocal.eu/wp-content/uploads/2019/10/20191002-egl-charter_ENG_online.pdf

(12)  https://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/inclusion-diversity-strategy_en.pdf

(13)  2015 m. rugsėjo 25 d. JT GA rezoliucija A/RES/70.

(14)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(15)  OL C 189, 2018 6 4, p. 1.

(16)  Socialinio verslo iniciatyva, SEC (2011)1278 final.

(17)  Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) apibrėžtis.

(18)  2019–2027 m. ES jaunimo strategijos 3 priedo dėl Europos jaunimo tikslų 9 tikslo ketvirtas tikslas (OL C 456, 2018 12 18, p. 16).

(19)  Tarybos išvados dėl jaunuolių ir darbo ateities (žr. 33 išnašą).

---

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/11

---

Tarybos išvados dėl Europos mokytojų ir dėstytojų ateities

(2020/C 193/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų priede;

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 1. | švietimas ir mokymas formuoja žmoniją ir atlieka tiek asmenis, tiek visuomenę transformuojantį vaidmenį. Jie yra svarbūs piliečių socialiniam, ekonominiam, demokratiniam ir kultūriniam dalyvavimui, taip pat ekonomikos augimui, darniam vystymuisi, socialinei sanglaudai ir gerovei Sąjungoje. Aktualus, įtraukus ir lygiavertės kokybės švietimas ir mokymas ne tik suteikia piliečiams žinių, įgūdžių ir kompetencijų, atitinkančių dabartinius ir būsimus pokyčius, bet ir formuoja jų nuostatas, vertybes ir elgesio modelius, sudaro jiems sąlygas tobulėti profesiniame ir asmeniniame gyvenime, būti aktyviais ir atsakingais visuomenės nariais. |
| --- | --- |

1.

švietimas ir mokymas formuoja žmoniją ir atlieka tiek asmenis, tiek visuomenę transformuojantį vaidmenį. Jie yra svarbūs piliečių socialiniam, ekonominiam, demokratiniam ir kultūriniam dalyvavimui, taip pat ekonomikos augimui, darniam vystymuisi, socialinei sanglaudai ir gerovei Sąjungoje. Aktualus, įtraukus ir lygiavertės kokybės švietimas ir mokymas ne tik suteikia piliečiams žinių, įgūdžių ir kompetencijų, atitinkančių dabartinius ir būsimus pokyčius, bet ir formuoja jų nuostatas, vertybes ir elgesio modelius, sudaro jiems sąlygas tobulėti profesiniame ir asmeniniame gyvenime, būti aktyviais ir atsakingais visuomenės nariais.

| 2. | Visų lygmenų ir visų rūšių švietimo bei mokymo sričių mokytojai ir dėstytojai (1) yra būtina švietimo ir mokymo varomoji jėga. Jiems tenka ypač svarbus vaidmuo rengiant įvairios kilmės ir amžiaus asmenis gyventi, mokytis ir dirbti šiandienos pasaulyje, taip pat kurti ir prisidėti prie būsimų pokyčių. |
| --- | --- |

2.

Visų lygmenų ir visų rūšių švietimo bei mokymo sričių mokytojai ir dėstytojai (1) yra būtina švietimo ir mokymo varomoji jėga. Jiems tenka ypač svarbus vaidmuo rengiant įvairios kilmės ir amžiaus asmenis gyventi, mokytis ir dirbti šiandienos pasaulyje, taip pat kurti ir prisidėti prie būsimų pokyčių.

| 3. | Nuolatinių socialinių, demografinių, kultūrinių, ekonominių, mokslo, aplinkos ir technologinių pokyčių kontekste kinta ne tik švietimo ir mokymo pasaulis, bet ir pati mokytojų ir dėstytojų profesija, kadangi didėja jiems keliami reikalavimai, jų atsakomybė ir tai, ko iš jų tikimasi. Nuolatinės inovacijos ir iššūkiai daro poveikį ne tik kompetencijoms, kurių reikalaujama, bet ir mokytojų bei dėstytojų gerovei ir mokytojo profesijos patrauklumui. |
| --- | --- |

3.

Nuolatinių socialinių, demografinių, kultūrinių, ekonominių, mokslo, aplinkos ir technologinių pokyčių kontekste kinta ne tik švietimo ir mokymo pasaulis, bet ir pati mokytojų ir dėstytojų profesija, kadangi didėja jiems keliami reikalavimai, jų atsakomybė ir tai, ko iš jų tikimasi. Nuolatinės inovacijos ir iššūkiai daro poveikį ne tik kompetencijoms, kurių reikalaujama, bet ir mokytojų bei dėstytojų gerovei ir mokytojo profesijos patrauklumui.

| 4. | Europos mokytojai ir dėstytojai yra Europos švietimo erdvės kertiniai akmenys, kuriems tenka pagrindinis vaidmuo propaguojant europinį mokymo aspektą (2), remiant besimokančiuosius, kad jie suprastų ir patirtų europinės tapatybės ir priklausymo Europai jausmą. |
| --- | --- |

4.

Europos mokytojai ir dėstytojai yra Europos švietimo erdvės kertiniai akmenys, kuriems tenka pagrindinis vaidmuo propaguojant europinį mokymo aspektą (2), remiant besimokančiuosius, kad jie suprastų ir patirtų europinės tapatybės ir priklausymo Europai jausmą.

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 5. | dabartinė COVID-19 sukelta krizė tapo precedento neturinčiu iššūkiu visų lygmenų ir visų rūšių švietimo bei mokymo sričių mokytojams ir dėstytojams. Jie buvo priversti skubiai pereiti nuo tiesioginio prie daugiausia nuotolinio ir iš esmės virtualaus mokymo. Šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis mokytojai ir dėstytojai parodė įspūdingą atsidavimą, kūrybiškumą, tarpusavio bendradarbiavimą ir įdėjo daug pastangų, kad būtų užtikrintas tiek mokymosi, tiek besimokančiųjų pažangos tęstinumas, be kita ko, teikdami paramą jų gerovei. |
| --- | --- |

5.

dabartinė COVID-19 sukelta krizė tapo precedento neturinčiu iššūkiu visų lygmenų ir visų rūšių švietimo bei mokymo sričių mokytojams ir dėstytojams. Jie buvo priversti skubiai pereiti nuo tiesioginio prie daugiausia nuotolinio ir iš esmės virtualaus mokymo. Šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis mokytojai ir dėstytojai parodė įspūdingą atsidavimą, kūrybiškumą, tarpusavio bendradarbiavimą ir įdėjo daug pastangų, kad būtų užtikrintas tiek mokymosi, tiek besimokančiųjų pažangos tęstinumas, be kita ko, teikdami paramą jų gerovei.

SUVOKDAMA, KAD:

| 6. | vadovaujantis subsidiarumo principu, kuris taip pat apima mokytojo profesiją, atsakomybė už švietimo ir mokymo sistemų organizavimą ir turinį tenka valstybėms narėms. Šiame kontekste valstybėse narėse taikomi skirtingi reikalavimai dėl kvalifikacijų, kurių reikalaujama norint įgyti mokytojo profesiją ir ja verstis, rūšių ir lygių (3). |
| --- | --- |

6.

vadovaujantis subsidiarumo principu, kuris taip pat apima mokytojo profesiją, atsakomybė už švietimo ir mokymo sistemų organizavimą ir turinį tenka valstybėms narėms. Šiame kontekste valstybėse narėse taikomi skirtingi reikalavimai dėl kvalifikacijų, kurių reikalaujama norint įgyti mokytojo profesiją ir ja verstis, rūšių ir lygių (3).

| 7. | Aukštesnio lygio švietimo ir mokymo išsilavinimo įgijimas gali suteikti perspektyviems mokytojams ir dėstytojams visapusiškesnį kompetencijų rinkinį, įskaitant kompetencijas, kurių reikia norint plėtoti profesinį savarankiškumą savo mokymo praktikoje. Tai savo ruožtu gali prisidėti prie didesnio pasitenkinimo savo darbu, taip pat prie šios profesijos vertės suvokimo ir pagarbos šiai profesijai (4). |
| --- | --- |

7.

Aukštesnio lygio švietimo ir mokymo išsilavinimo įgijimas gali suteikti perspektyviems mokytojams ir dėstytojams visapusiškesnį kompetencijų rinkinį, įskaitant kompetencijas, kurių reikia norint plėtoti profesinį savarankiškumą savo mokymo praktikoje. Tai savo ruožtu gali prisidėti prie didesnio pasitenkinimo savo darbu, taip pat prie šios profesijos vertės suvokimo ir pagarbos šiai profesijai (4).

| 8. | Mokytojai ir dėstytojai yra atsakingi už tai, kad besimokantiesiems būtų lengviau įgyti bendrųjų kompetencijų (5) ir profesinių įgūdžių, ne tik už jų parengimą sėkmingai dirbti darbą ateityje (apie kai kuriuos iš jų dar net nėra žinoma), bet ir už jų socialinės atsakomybės ir pilietinio aktyvumo ugdymą, žmogiškųjų vertybių perdavimą, taip pat paramą jų asmeniniam tobulėjimui ir gerovei. |
| --- | --- |

8.

Mokytojai ir dėstytojai yra atsakingi už tai, kad besimokantiesiems būtų lengviau įgyti bendrųjų kompetencijų (5) ir profesinių įgūdžių, ne tik už jų parengimą sėkmingai dirbti darbą ateityje (apie kai kuriuos iš jų dar net nėra žinoma), bet ir už jų socialinės atsakomybės ir pilietinio aktyvumo ugdymą, žmogiškųjų vertybių perdavimą, taip pat paramą jų asmeniniam tobulėjimui ir gerovei.

| 9. | Jų dalykinė ir pedagoginė ekspertinė patirtis, taip pat jų atsidavimas, entuziazmas, pasitenkinimas darbu ir pasitikėjimas savimi turi įtakos besimokančiųjų mokymosi rezultatams, pažangai ir gerovei. Rodydami mokymosi visą gyvenimą pavyzdį mokytojai ir dėstytojai gali motyvuoti besimokančiuosius dalyvauti mokymosi visą gyvenimą procese ir būti už tai atsakingais, skatinti jų susidomėjimą, smalsumą ir kūrybiškumą. |
| --- | --- |

9.

Jų dalykinė ir pedagoginė ekspertinė patirtis, taip pat jų atsidavimas, entuziazmas, pasitenkinimas darbu ir pasitikėjimas savimi turi įtakos besimokančiųjų mokymosi rezultatams, pažangai ir gerovei. Rodydami mokymosi visą gyvenimą pavyzdį mokytojai ir dėstytojai gali motyvuoti besimokančiuosius dalyvauti mokymosi visą gyvenimą procese ir būti už tai atsakingais, skatinti jų susidomėjimą, smalsumą ir kūrybiškumą.

| 10. | Atsižvelgiant į skirtingus, vis daugiau pastangų reikalaujančius besimokančiųjų vaidmenis, atsakomybę ir lūkesčius, įstaigų vadovai, politikos formuotojai, tėvai ir bendruomenės, kai taikytina ir atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, mokytojai ir dėstytojai turi išlikti aktyvūs ir jie turi būti remiami, kad galėtų veiksmingai reaguoti į pokyčius ir iššūkius. Įvairiose valstybėse narėse gali būti skirtingu mastu susiduriama su šiais iššūkiais, kurie visų pirma yra susiję (tačiau neapsiriboja) su toliau išvardytais aspektais:






  a) | skirtingų jų darbo krūvio aspektų pusiausvyros užtikrinimu, dažnai susiduriant su daugybe administracinių užduočių, dalyvavimu vadovavimo įstaigai veikloje, paramos ir konsultacijų teikimu jų mokomiems asmenims, tarpusavio bendradarbiavimo ir profesinio tobulėjimo planavimu ir laiko tam suradimu, tuo pačiu metu nuolat tobulinant ir palaikant teikiamo mokymo kokybę ir besimokančiųjų mokymosi rezultatus; |
| --- | --- | --- |

10.

Atsižvelgiant į skirtingus, vis daugiau pastangų reikalaujančius besimokančiųjų vaidmenis, atsakomybę ir lūkesčius, įstaigų vadovai, politikos formuotojai, tėvai ir bendruomenės, kai taikytina ir atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, mokytojai ir dėstytojai turi išlikti aktyvūs ir jie turi būti remiami, kad galėtų veiksmingai reaguoti į pokyčius ir iššūkius. Įvairiose valstybėse narėse gali būti skirtingu mastu susiduriama su šiais iššūkiais, kurie visų pirma yra susiję (tačiau neapsiriboja) su toliau išvardytais aspektais:

a)

skirtingų jų darbo krūvio aspektų pusiausvyros užtikrinimu, dažnai susiduriant su daugybe administracinių užduočių, dalyvavimu vadovavimo įstaigai veikloje, paramos ir konsultacijų teikimu jų mokomiems asmenims, tarpusavio bendradarbiavimo ir profesinio tobulėjimo planavimu ir laiko tam suradimu, tuo pačiu metu nuolat tobulinant ir palaikant teikiamo mokymo kokybę ir besimokančiųjų mokymosi rezultatus;

| b) | skatinimu plėtoti besimokančiųjų intelektinį, emocinį, socialinį ir kūrybinį potencialą laikantis holistinio požiūrio, tuo pačiu metu užtikrinant jų mokymosi pažangą; |
| --- | --- |

b)

skatinimu plėtoti besimokančiųjų intelektinį, emocinį, socialinį ir kūrybinį potencialą laikantis holistinio požiūrio, tuo pačiu metu užtikrinant jų mokymosi pažangą;

| c) | įvairių moksliniais tyrimais grindžiamų mokymo metodų ir praktikos naudojimu, novatoriškų ir skaitmeninių metodų ir požiūrių integravimu, daug dėmesio skiriant į besimokančiuosius orientuotiems ir kompetencijomis grindžiamiems požiūriams, atsižvelgiant į kintančius ir individualius besimokančiųjų poreikius, siekiant palengvinti mokymosi procesą ir remti bendrą mokymosi ir mokymo metodų rengimą, kartu užtikrinant, kad tokia praktika būtų įtrauki, socialiai teisinga ir nešališka; |
| --- | --- |

c)

įvairių moksliniais tyrimais grindžiamų mokymo metodų ir praktikos naudojimu, novatoriškų ir skaitmeninių metodų ir požiūrių integravimu, daug dėmesio skiriant į besimokančiuosius orientuotiems ir kompetencijomis grindžiamiems požiūriams, atsižvelgiant į kintančius ir individualius besimokančiųjų poreikius, siekiant palengvinti mokymosi procesą ir remti bendrą mokymosi ir mokymo metodų rengimą, kartu užtikrinant, kad tokia praktika būtų įtrauki, socialiai teisinga ir nešališka;

| d) | darbo sąlygomis, kurios keičiasi dėl technologijų, skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto, skiriant dėmesio jų pedagoginiam potencialui ir etiškam, saugiam bei atsakingam naudojimui; |
| --- | --- |

d)

darbo sąlygomis, kurios keičiasi dėl technologijų, skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto, skiriant dėmesio jų pedagoginiam potencialui ir etiškam, saugiam bei atsakingam naudojimui;

| e) | darbu įvairiomis kalbomis kalbančių ir įvairioms kultūroms priklausančių asmenų klasėse ir mokymosi aplinkoje, kai besimokantieji yra įvairios socialinės ir ekonominės kilmės, kai jų poreikiai yra skirtingi, įskaitant specialiųjų ugdymosi poreikių asmenis (6), ir įtraukumo užtikrinimu; |
| --- | --- |

e)

darbu įvairiomis kalbomis kalbančių ir įvairioms kultūroms priklausančių asmenų klasėse ir mokymosi aplinkoje, kai besimokantieji yra įvairios socialinės ir ekonominės kilmės, kai jų poreikiai yra skirtingi, įskaitant specialiųjų ugdymosi poreikių asmenis (6), ir įtraukumo užtikrinimu;

| f) | dalyvavimu formuojant politiką, visų pirma rengiant, įgyvendinant ir vertinant švietimo ir mokymo reformas, įskaitant nuolatinę mokymo programų peržiūrą; |
| --- | --- |

f)

dalyvavimu formuojant politiką, visų pirma rengiant, įgyvendinant ir vertinant švietimo ir mokymo reformas, įskaitant nuolatinę mokymo programų peržiūrą;

| g) | palankios ir konstruktyvios mokymosi aplinkos formavimu, įskaitant, kai aktualu, pozityvių ir vienas kitą palaikančių santykių mokytojų, dėstytojų ir kitų švietimo srities darbuotojų grupėse, tarp besimokančiųjų, šeimų ir darbdavių stiprinimą; |
| --- | --- |

g)

palankios ir konstruktyvios mokymosi aplinkos formavimu, įskaitant, kai aktualu, pozityvių ir vienas kitą palaikančių santykių mokytojų, dėstytojų ir kitų švietimo srities darbuotojų grupėse, tarp besimokančiųjų, šeimų ir darbdavių stiprinimą;

| h) | elgesio klasėse valdymo klausimų sprendimu ir įvairių rūšių smurto, įskaitant kibernetinį smurtą, kuris gali turėti neigiamos įtakos besimokančiųjų mokymosi rezultatams ir sveikatai, potencialia prevencija; be to, galimu smurtinio elgesio, nukreipto prieš save, valdymu; |
| --- | --- |

h)

elgesio klasėse valdymo klausimų sprendimu ir įvairių rūšių smurto, įskaitant kibernetinį smurtą, kuris gali turėti neigiamos įtakos besimokančiųjų mokymosi rezultatams ir sveikatai, potencialia prevencija; be to, galimu smurtinio elgesio, nukreipto prieš save, valdymu;

| i) | tinkamų vertinimo priemonių, kriterijų ir metodų, kurie atitiktų numatomus mokymosi rezultatus, pasirinkimu, siekiant užtikrinti kokybišką ir laiku teikiamą grįžtamąją informaciją, skirtą kiekvienam besimokančiajam, kuri gali padėti jiems pasirinkti tolesnį mokymąsi ir jį pagerinti; |
| --- | --- |

i)

tinkamų vertinimo priemonių, kriterijų ir metodų, kurie atitiktų numatomus mokymosi rezultatus, pasirinkimu, siekiant užtikrinti kokybišką ir laiku teikiamą grįžtamąją informaciją, skirtą kiekvienam besimokančiajam, kuri gali padėti jiems pasirinkti tolesnį mokymąsi ir jį pagerinti;

| j) | mokymu, kai dažnai turimi riboti ištekliai: prasta arba nepakankama švietimo infrastruktūra, netinkamos erdvės mokymuisi, nepakankamai įrangos ir priemonių, įskaitant priemones, kurios padeda mokytis internetu. |
| --- | --- |

j)

mokymu, kai dažnai turimi riboti ištekliai: prasta arba nepakankama švietimo infrastruktūra, netinkamos erdvės mokymuisi, nepakankamai įrangos ir priemonių, įskaitant priemones, kurios padeda mokytis internetu.

| 11. | Šie iššūkiai reikalauja dar daugiau pastangų iš naujų (neseniai kvalifikaciją įgijusių) mokytojų ir dėstytojų, kadangi nuo pat pirmųjų mokymo ar dėstymo metų jiems tenka tokia pati atsakomybė, kaip ir jų labiau patyrusiems kolegoms. Be to, jiems dažnai gali tekti dirbti sudėtingoje aplinkoje, pavyzdžiui, švietimo ir mokymo įstaigose, kuriose yra daugiau palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčių arba migrantų kilmės besimokančiųjų (7). Vyresnieji mokytojai ir instruktoriai gali susidurti su kitais sunkumais, kaip antai kartų atotrūkiu darbo vietoje. |
| --- | --- |

11.

Šie iššūkiai reikalauja dar daugiau pastangų iš naujų (neseniai kvalifikaciją įgijusių) mokytojų ir dėstytojų, kadangi nuo pat pirmųjų mokymo ar dėstymo metų jiems tenka tokia pati atsakomybė, kaip ir jų labiau patyrusiems kolegoms. Be to, jiems dažnai gali tekti dirbti sudėtingoje aplinkoje, pavyzdžiui, švietimo ir mokymo įstaigose, kuriose yra daugiau palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčių arba migrantų kilmės besimokančiųjų (7). Vyresnieji mokytojai ir instruktoriai gali susidurti su kitais sunkumais, kaip antai kartų atotrūkiu darbo vietoje.

| 12. | Be to, kaimo, atokiose ar palankių sąlygų neturinčiose vietovėse dirbantys mokytojai ir dėstytojai gali susidurti su papildomais iššūkiais, pavyzdžiui, susijusiais su profesine izoliacija, ribota infrastruktūra, įskaitant skaitmeninę infrastruktūrą, galimybe gauti paramą ir profesinio tobulėjimo galimybėmis arba jiems gali tekti vienu metu mokyti įvairaus amžiaus ir įvairių klasių asmenis. Be to, tankiai apgyvendintose miesto vietovėse dirbantys mokytojai ir dėstytojai gali susidurti su akivaizdesniais iššūkiais, susijusiais su skirtingos daugiakalbės, daugiakultūrės ir socialinės bei ekonominės kilmės besimokančiųjų mokymu. |
| --- | --- |

12.

Be to, kaimo, atokiose ar palankių sąlygų neturinčiose vietovėse dirbantys mokytojai ir dėstytojai gali susidurti su papildomais iššūkiais, pavyzdžiui, susijusiais su profesine izoliacija, ribota infrastruktūra, įskaitant skaitmeninę infrastruktūrą, galimybe gauti paramą ir profesinio tobulėjimo galimybėmis arba jiems gali tekti vienu metu mokyti įvairaus amžiaus ir įvairių klasių asmenis. Be to, tankiai apgyvendintose miesto vietovėse dirbantys mokytojai ir dėstytojai gali susidurti su akivaizdesniais iššūkiais, susijusiais su skirtingos daugiakalbės, daugiakultūrės ir socialinės bei ekonominės kilmės besimokančiųjų mokymu.

| 13. | Nors daugelis mokytojų ir dėstytojų susiduria su tais pačiais iššūkiais, įvairiose valstybėse narėse įvairiu mastu taip pat esama konkrečių iššūkių, susijusių su skirtingais švietimo ir mokymo lygiais ir rūšimis, be kita ko:






  a) | ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje susiduriama su






  — | sunkumais pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotus bei gerai parengtus ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros specialistus, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Nors daugelis mokytojų ir dėstytojų susiduria su tais pačiais iššūkiais, įvairiose valstybėse narėse įvairiu mastu taip pat esama konkrečių iššūkių, susijusių su skirtingais švietimo ir mokymo lygiais ir rūšimis, be kita ko:

a)

ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje susiduriama su

—

sunkumais pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotus bei gerai parengtus ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros specialistus,

| — | darbuotojų senėjimu ir lyčių nelygybe, nes šioje srityje daugiausia dirba moterys, |
| --- | --- |

—

darbuotojų senėjimu ir lyčių nelygybe, nes šioje srityje daugiausia dirba moterys,

| — | nepatraukliomis darbo sąlygomis, įskaitant didelį vaikų ir mažą darbuotojų skaičių, patrauklių karjeros galimybių trūkumą, taip pat nuolatinio profesinio tobulėjimo galimybių trūkumą; |
| --- | --- |

—

nepatraukliomis darbo sąlygomis, įskaitant didelį vaikų ir mažą darbuotojų skaičių, patrauklių karjeros galimybių trūkumą, taip pat nuolatinio profesinio tobulėjimo galimybių trūkumą;

| b) | mokyklinio ugdymo srityje






  — | esama sunkumų, susijusių su didelio potencialo studentų pritraukimu į pirminio mokytojų rengimo įstaigas ir jų išlaikymu jose (8), taip pat su absolventų pritraukimu ir praktikuojančių mokytojų išlaikymu šioje profesinėje veikloje, |
| --- | --- | --- |

b)

mokyklinio ugdymo srityje

—

esama sunkumų, susijusių su didelio potencialo studentų pritraukimu į pirminio mokytojų rengimo įstaigas ir jų išlaikymu jose (8), taip pat su absolventų pritraukimu ir praktikuojančių mokytojų išlaikymu šioje profesinėje veikloje,

| — | mokytojų bendruomenė senėja; taip pat esama lyčių nelygybės šioje srityje, ypač kai kurių disciplinų ir kai kurių švietimo lygių atveju daugiausia mokytojų moterų; be to, tiek šios profesijos, tiek bendruomenės, kurioje jie dirba, atstovai priklauso vis įvairesnėms kultūroms, |
| --- | --- |

—

mokytojų bendruomenė senėja; taip pat esama lyčių nelygybės šioje srityje, ypač kai kurių disciplinų ir kai kurių švietimo lygių atveju daugiausia mokytojų moterų; be to, tiek šios profesijos, tiek bendruomenės, kurioje jie dirba, atstovai priklauso vis įvairesnėms kultūroms,

| — | dėl visų šių priežasčių daugelyje valstybių narių mokytojų trūksta apskritai arba konkrečiose geografinėse vietovėse, tam tikrų disciplinų, kaip antai gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, arba trūksta mokytojų, kompetentingų mokyti specialiųjų poreikių turinčius studentus, mokyti daugiakultūrėje ar daugiakalbėje aplinkoje, arba mokyti palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčius studentus (9); |
| --- | --- |

—

dėl visų šių priežasčių daugelyje valstybių narių mokytojų trūksta apskritai arba konkrečiose geografinėse vietovėse, tam tikrų disciplinų, kaip antai gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, arba trūksta mokytojų, kompetentingų mokyti specialiųjų poreikių turinčius studentus, mokyti daugiakultūrėje ar daugiakalbėje aplinkoje, arba mokyti palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčius studentus (9);

| c) | profesinio rengimo ir mokymo srityje






  — | mokytojai ir dėstytojai turėtų būti kompetentingi skatinti ir plėtoti pagrindinius įgūdžius ir bendrąsias kompetencijas, taip pat suteikti naujausių profesinių ar techninių įgūdžių ir žinių, |
| --- | --- | --- |

c)

profesinio rengimo ir mokymo srityje

—

mokytojai ir dėstytojai turėtų būti kompetentingi skatinti ir plėtoti pagrindinius įgūdžius ir bendrąsias kompetencijas, taip pat suteikti naujausių profesinių ar techninių įgūdžių ir žinių,

| — | gali išaugti mišraus profilio mokytojų ir dėstytojų, dirbančių tiek profesinio rengimo ir mokymo įstaigose, tiek įmonėse, poreikis, |
| --- | --- |

—

gali išaugti mišraus profilio mokytojų ir dėstytojų, dirbančių tiek profesinio rengimo ir mokymo įstaigose, tiek įmonėse, poreikis,

| — | taip pat reikia užtikrinti mokytojų ir dėstytojų, ypač įmonėse dirbančių dėstytojų, bendradarbiavimą atsižvelgiant į jų papildomus vaidmenis ir atsakomybę, ypač rengiant pameistrius ir padedant mokytis darbo vietoje, |
| --- | --- |

—

taip pat reikia užtikrinti mokytojų ir dėstytojų, ypač įmonėse dirbančių dėstytojų, bendradarbiavimą atsižvelgiant į jų papildomus vaidmenis ir atsakomybę, ypač rengiant pameistrius ir padedant mokytis darbo vietoje,

| — | dėl siūlomų geresnių paskatų darbas privačiajame sektoriuje gali būti patrauklesnis už darbą profesinio rengimo ir mokymo įstaigose, |
| --- | --- |

—

dėl siūlomų geresnių paskatų darbas privačiajame sektoriuje gali būti patrauklesnis už darbą profesinio rengimo ir mokymo įstaigose,

| — | daugelis valstybių narių susiduria su sunkumais, susijusiais su mokytojų ir dėstytojų senėjimu; |
| --- | --- |

—

daugelis valstybių narių susiduria su sunkumais, susijusiais su mokytojų ir dėstytojų senėjimu;

| d) | suaugusiųjų švietimo srityje






  — | suaugusiųjų švietimo specialistams tenka svarbus vaidmuo skatinant ir plėtojant pagrindines ir profesines žinias, įgūdžius ir kompetencijas, |
| --- | --- | --- |

d)

suaugusiųjų švietimo srityje

—

suaugusiųjų švietimo specialistams tenka svarbus vaidmuo skatinant ir plėtojant pagrindines ir profesines žinias, įgūdžius ir kompetencijas,

| — | specialistams gali tekti įveikti iššūkius, susijusius su besimokančiųjų raštingumu, gebėjimu skaičiuoti ir mokytis kalbų arba prasta švietimo ir mokymo patirtimi, |
| --- | --- |

—

specialistams gali tekti įveikti iššūkius, susijusius su besimokančiųjų raštingumu, gebėjimu skaičiuoti ir mokytis kalbų arba prasta švietimo ir mokymo patirtimi,

| — | suaugusiųjų švietimo specialistai dažnai dirba su įvairiomis besimokančiųjų grupėmis, todėl jie turi būti pasirengę taikyti įvairias ir veiksmingas mokymo strategijas ir metodus, kad būtų patenkinti jų mokomų asmenų poreikiai, skatinama jų motyvacija ir atsižvelgiama į individualias jų mokomų asmenų mokymosi trajektorijas, |
| --- | --- |

—

suaugusiųjų švietimo specialistai dažnai dirba su įvairiomis besimokančiųjų grupėmis, todėl jie turi būti pasirengę taikyti įvairias ir veiksmingas mokymo strategijas ir metodus, kad būtų patenkinti jų mokomų asmenų poreikiai, skatinama jų motyvacija ir atsižvelgiama į individualias jų mokomų asmenų mokymosi trajektorijas,

| — | siekiant įgalinti asmenis pradėti mokytis kvalifikacijos kėlimo ar perkvalifikavimo tikslais, turi būti peržiūrėtas mokytojų ir dėstytojų vaidmuo, atsižvelgiant į jų galimą įnašą konsultuojant dėl neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu įgytų įgūdžių ir juos vertinant, |
| --- | --- |

—

siekiant įgalinti asmenis pradėti mokytis kvalifikacijos kėlimo ar perkvalifikavimo tikslais, turi būti peržiūrėtas mokytojų ir dėstytojų vaidmuo, atsižvelgiant į jų galimą įnašą konsultuojant dėl neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu įgytų įgūdžių ir juos vertinant,

| — | gali būti reikalaujama, kad suaugusiųjų švietimo specialistai bendradarbiautų su darbdaviais mokymosi darbo vietoje klausimais, |
| --- | --- |

—

gali būti reikalaujama, kad suaugusiųjų švietimo specialistai bendradarbiautų su darbdaviais mokymosi darbo vietoje klausimais,

| — | suaugusiųjų švietimo specialistai dažnai nėra specialiai pasirengę mokyti suaugusiuosius ir gali dirbti ne visą darbo dieną arba kaip laisvai samdomi darbuotojai, todėl jų profesionalizacija yra ypač svarbi siekiant užtikrinti suaugusiųjų švietimo kokybę; |
| --- | --- |

—

suaugusiųjų švietimo specialistai dažnai nėra specialiai pasirengę mokyti suaugusiuosius ir gali dirbti ne visą darbo dieną arba kaip laisvai samdomi darbuotojai, todėl jų profesionalizacija yra ypač svarbi siekiant užtikrinti suaugusiųjų švietimo kokybę;

| e) | aukštojo mokslo srityje






  — | nustatant stojimo į šią akademinę profesiją kvalifikacijas dažnai neskiriama dėmesio tam, kad kandidatams būtų suteikti tinkami mokymo įgūdžiai, |
| --- | --- | --- |

e)

aukštojo mokslo srityje

—

nustatant stojimo į šią akademinę profesiją kvalifikacijas dažnai neskiriama dėmesio tam, kad kandidatams būtų suteikti tinkami mokymo įgūdžiai,

| — | valstybėse narėse nėra įdiegta plataus masto sisteminių nuolatinio profesinio tobulėjimo galimybių, kuriomis daug dėmesio būtų skiriama akademinių įstaigų darbuotojų mokymo įgūdžių tobulinimui, |
| --- | --- |

—

valstybėse narėse nėra įdiegta plataus masto sisteminių nuolatinio profesinio tobulėjimo galimybių, kuriomis daug dėmesio būtų skiriama akademinių įstaigų darbuotojų mokymo įgūdžių tobulinimui,

| — | nepakankamai dėmesio skiriama ne tik tarpinstitucinio darbuotojų ugdymo rėmimui, įskaitant tarptautinį mokytojų judumą, bet ir praktikuojančių specialistų bendrijų ir profesinių tinklų kūrimui, |
| --- | --- |

—

nepakankamai dėmesio skiriama ne tik tarpinstitucinio darbuotojų ugdymo rėmimui, įskaitant tarptautinį mokytojų judumą, bet ir praktikuojančių specialistų bendrijų ir profesinių tinklų kūrimui,

| — | siekiant užtikrinti studentų bendruomenės įvairovę reikia taikyti įvairius mokymo metodus, grindžiamus į studentus orientuotu požiūriu, o tai gali tapti iššūkiu aukštojo mokslo įstaigoms, |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti studentų bendruomenės įvairovę reikia taikyti įvairius mokymo metodus, grindžiamus į studentus orientuotu požiūriu, o tai gali tapti iššūkiu aukštojo mokslo įstaigoms,

| — | kai kurių akademinių disciplinų atveju esama lyčių nelygybės, o aukštesnio rango pareigybes užima ypač nedaug moterų, |
| --- | --- |

—

kai kurių akademinių disciplinų atveju esama lyčių nelygybės, o aukštesnio rango pareigybes užima ypač nedaug moterų,

| — | nors mokymas yra viena iš trijų aukštojo mokslo užduočių, vertinant karjeros raidą moksliniai tyrimai dažnai vertinami labiau nei mokymas; dažnai reikalaujama, kad jaunesnieji ir vidutinio rango darbuotojai daugiau laiko skirtų mokymui, kadangi karjeros raidos procese dažnai mažiau laiko skiriama mokymui, o daugiau – moksliniams tyrimams (10). |
| --- | --- |

—

nors mokymas yra viena iš trijų aukštojo mokslo užduočių, vertinant karjeros raidą moksliniai tyrimai dažnai vertinami labiau nei mokymas; dažnai reikalaujama, kad jaunesnieji ir vidutinio rango darbuotojai daugiau laiko skirtų mokymui, kadangi karjeros raidos procese dažnai mažiau laiko skiriama mokymui, o daugiau – moksliniams tyrimams (10).

| 14. | Nors reikalavimai tampa vis sudėtingesni ir mokytojų ir dėstytojų profesija reikalauja daugiau pastangų, dauguma mokytojų ir dėstytojų nejaučia, kad visuomenė juos gerbtų ir vertintų (11), o pati profesija daugelyje valstybių narių praranda savo patrauklumą. |
| --- | --- |

14.

Nors reikalavimai tampa vis sudėtingesni ir mokytojų ir dėstytojų profesija reikalauja daugiau pastangų, dauguma mokytojų ir dėstytojų nejaučia, kad visuomenė juos gerbtų ir vertintų (11), o pati profesija daugelyje valstybių narių praranda savo patrauklumą.

PABRĖŽIA, KAD:

| 15. | labai svarbu toliau plėtoti ir atnaujinti mokytojų ir dėstytojų kompetencijas, užtikrinti jų ekspertines žinias ir remti jų savarankiškumą bei dalyvavimą, ir skatinti jų asmeninę ir profesinę gerovę, motyvaciją ir vertės suvokimą, rengiant juos tinkamai reaguoti į pokyčius, kartu skatinant juos būti iniciatyviais ir novatoriškais savo profesinėje veikloje. |
| --- | --- |

15.

labai svarbu toliau plėtoti ir atnaujinti mokytojų ir dėstytojų kompetencijas, užtikrinti jų ekspertines žinias ir remti jų savarankiškumą bei dalyvavimą, ir skatinti jų asmeninę ir profesinę gerovę, motyvaciją ir vertės suvokimą, rengiant juos tinkamai reaguoti į pokyčius, kartu skatinant juos būti iniciatyviais ir novatoriškais savo profesinėje veikloje.

| 16. | Šiuo tikslu reikia toliau plėtoti nacionalinę politiką, kuria būtų tikslingai ir visapusiškai remiamas mokytojų ir dėstytojų darbas, atsižvelgiant į pačių mokytojų ir dėstytojų nurodytus reikalavimus ir mokymo poreikius, taip pat į platesnių besimokančiųjų bendruomenių poreikius, atitinkamas švietimo mokslinių tyrimų išvadas ir bendrus nacionalinės švietimo ir mokymo politikos tikslus. Be to, naudinga siūlyti įvairius mokymo modelius, įskaitant tiesioginį, virtualų, mišrų ir mokymąsi darbo vietoje. |
| --- | --- |

16.

Šiuo tikslu reikia toliau plėtoti nacionalinę politiką, kuria būtų tikslingai ir visapusiškai remiamas mokytojų ir dėstytojų darbas, atsižvelgiant į pačių mokytojų ir dėstytojų nurodytus reikalavimus ir mokymo poreikius, taip pat į platesnių besimokančiųjų bendruomenių poreikius, atitinkamas švietimo mokslinių tyrimų išvadas ir bendrus nacionalinės švietimo ir mokymo politikos tikslus. Be to, naudinga siūlyti įvairius mokymo modelius, įskaitant tiesioginį, virtualų, mišrų ir mokymąsi darbo vietoje.

| 17. | Visais lygmenimis ir visose mokytojų ir dėstytojų švietimo ir mokymo srityse reikia papildomumu grindžiamo visaapimančio požiūrio. Tai turėtų apimti studentų įdarbinimą ir atranką, pirminį mokytojų rengimą (įskaitant stažuotes), įvadinius kursus ir kokybišką mentorystę, taip pat tęstinio profesinio tobulėjimo skatinimą ir rėmimą per visą jų mokymo karjerą ir, jei aktualu, vertinimo mechanizmus. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriamas pradedantiesiems mokytojams teikiant jiems papildomų gairių ir mentorystės paslaugas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pradėti karjerą ir padėti jiems patenkinti konkrečius savo poreikius, su kuriais jie susiduria. |
| --- | --- |

17.

Visais lygmenimis ir visose mokytojų ir dėstytojų švietimo ir mokymo srityse reikia papildomumu grindžiamo visaapimančio požiūrio. Tai turėtų apimti studentų įdarbinimą ir atranką, pirminį mokytojų rengimą (įskaitant stažuotes), įvadinius kursus ir kokybišką mentorystę, taip pat tęstinio profesinio tobulėjimo skatinimą ir rėmimą per visą jų mokymo karjerą ir, jei aktualu, vertinimo mechanizmus. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriamas pradedantiesiems mokytojams teikiant jiems papildomų gairių ir mentorystės paslaugas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pradėti karjerą ir padėti jiems patenkinti konkrečius savo poreikius, su kuriais jie susiduria.

| 18. | Atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes tai galėtų būti paremta naujausiomis, aktualiomis ir išsamiomis nacionalinėmis mokytojų ir dėstytojų kompetencijų sistemomis (12), parengtomis vedant struktūrizuotą sistemingą dialogą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, atspindinčiomis šiuolaikinius ir novatoriškus mokymo būdus, strategijas ir metodus, taip pat plačiojoje visuomenėje susidarančias naujas aplinkybes. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad mokytojų ir dėstytojų švietimas ir mokymas tęstinio profesinio proceso metu sistemingiau apimtų temas ir mokymosi galimybes, susijusias su darbu daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje, darbu su specialiųjų poreikių turinčiais ir palankių sąlygų neturinčiais besimokančiaisiais, skaitmenine pedagogika, darniu vystymusi ir sveika gyvensena. Šiame kontekste ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama pačių mokytojų ir dėstytojų nurodytiems reikalavimams ir poreikiams (13). |
| --- | --- |

18.

Atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes tai galėtų būti paremta naujausiomis, aktualiomis ir išsamiomis nacionalinėmis mokytojų ir dėstytojų kompetencijų sistemomis (12), parengtomis vedant struktūrizuotą sistemingą dialogą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, atspindinčiomis šiuolaikinius ir novatoriškus mokymo būdus, strategijas ir metodus, taip pat plačiojoje visuomenėje susidarančias naujas aplinkybes. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad mokytojų ir dėstytojų švietimas ir mokymas tęstinio profesinio proceso metu sistemingiau apimtų temas ir mokymosi galimybes, susijusias su darbu daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje, darbu su specialiųjų poreikių turinčiais ir palankių sąlygų neturinčiais besimokančiaisiais, skaitmenine pedagogika, darniu vystymusi ir sveika gyvensena. Šiame kontekste ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama pačių mokytojų ir dėstytojų nurodytiems reikalavimams ir poreikiams (13).

| 19. | Mokytojų ir dėstytojų tęstinis profesinis tobulėjimas turėtų būti suvokiamas kaip išankstinė kokybiško mokymo ir rengimo užtikrinimo sąlyga; todėl mokytojai ir dėstytojai turėtų būti skatinami apmąstyti savo praktiką ir mokymo poreikius, taip pat būti motyvuojami ir raginami dalyvauti pasiūlant jiems kokybiško mokymo galimybių, taip pat suteikiant jiems laiko dalyvauti ir suteikiant paskatų. |
| --- | --- |

19.

Mokytojų ir dėstytojų tęstinis profesinis tobulėjimas turėtų būti suvokiamas kaip išankstinė kokybiško mokymo ir rengimo užtikrinimo sąlyga; todėl mokytojai ir dėstytojai turėtų būti skatinami apmąstyti savo praktiką ir mokymo poreikius, taip pat būti motyvuojami ir raginami dalyvauti pasiūlant jiems kokybiško mokymo galimybių, taip pat suteikiant jiems laiko dalyvauti ir suteikiant paskatų.

| 20. | Mokytojų ir dėstytojų sąsajos su tyrėjais stiprinimas gali turėti teigiamą poveikį jų profesiniam tobulėjimui ir skatinti moksliniais tyrimais grindžiamą, novatorišką ir tobulesnę mokymo praktiką. |
| --- | --- |

20.

Mokytojų ir dėstytojų sąsajos su tyrėjais stiprinimas gali turėti teigiamą poveikį jų profesiniam tobulėjimui ir skatinti moksliniais tyrimais grindžiamą, novatorišką ir tobulesnę mokymo praktiką.

| 21. | Tiek trumpalaikis, tiek ilgesnės trukmės, fizinis, virtualus ar mišrus tarpvalstybinis judumas yra veiksminga mokymosi patirtis ir vertinga galimybė ugdyti dalyvių socialinius, tarpkultūrinius, daugiakalbius ir tarpasmeninius gebėjimus tiek studentams pirminio mokytojų rengimo metu, tiek praktikuojantiems mokytojams ir dėstytojams jų tęstinio profesinio tobulėjimo metu. Tačiau yra kliūčių, trukdančių studentų ir praktikuojančių mokytojų judumui, pavyzdžiui, kalbinių kompetencijų trūkumas, arba sunkumai randant praktikuojančius mokytojus pakeisiančius asmenis. Be to, pirminio švietimo programos mokytojams dažnai pasižymi silpnu tarptautiniu aspektu, o jų studijų ir stažuočių judumo lygis yra žemas, palyginti su kitų sričių (14) studijų programomis, be to, kyla sunkumų, susijusių su judumo užsienyje laikotarpių ir mokymosi rezultatų pripažinimu. |
| --- | --- |

21.

Tiek trumpalaikis, tiek ilgesnės trukmės, fizinis, virtualus ar mišrus tarpvalstybinis judumas yra veiksminga mokymosi patirtis ir vertinga galimybė ugdyti dalyvių socialinius, tarpkultūrinius, daugiakalbius ir tarpasmeninius gebėjimus tiek studentams pirminio mokytojų rengimo metu, tiek praktikuojantiems mokytojams ir dėstytojams jų tęstinio profesinio tobulėjimo metu. Tačiau yra kliūčių, trukdančių studentų ir praktikuojančių mokytojų judumui, pavyzdžiui, kalbinių kompetencijų trūkumas, arba sunkumai randant praktikuojančius mokytojus pakeisiančius asmenis. Be to, pirminio švietimo programos mokytojams dažnai pasižymi silpnu tarptautiniu aspektu, o jų studijų ir stažuočių judumo lygis yra žemas, palyginti su kitų sričių (14) studijų programomis, be to, kyla sunkumų, susijusių su judumo užsienyje laikotarpių ir mokymosi rezultatų pripažinimu.

| 22. | Galimybės, susijusios su įvairiais mokytojo profesijos karjeros pasirinkimais, siūlančios įvairius profesinio tobulėjimo kelius, gali padidinti motyvaciją įgyti šią profesiją ir nuspręsti vykdyti šią profesinę veiklą, taip pat motyvaciją mokytis visą gyvenimą. Jos gali paskatinti mokytojus ir dėstytojus išlikti atsidavusiais šiai profesijai ir būti įsipareigojusiais tiek jų mokomų asmenų, tiek jų pačių mokymosi visą profesinės veiklos laikotarpį atžvilgiu. Kita vertus, ne mažiau svarbu, kad mokytojams ir dėstytojams nebūtų užkraunama pernelyg didelė administracinių užduočių našta, dėl kurios jiems būtų sunku sutelkti dėmesį į mokymą. |
| --- | --- |

22.

Galimybės, susijusios su įvairiais mokytojo profesijos karjeros pasirinkimais, siūlančios įvairius profesinio tobulėjimo kelius, gali padidinti motyvaciją įgyti šią profesiją ir nuspręsti vykdyti šią profesinę veiklą, taip pat motyvaciją mokytis visą gyvenimą. Jos gali paskatinti mokytojus ir dėstytojus išlikti atsidavusiais šiai profesijai ir būti įsipareigojusiais tiek jų mokomų asmenų, tiek jų pačių mokymosi visą profesinės veiklos laikotarpį atžvilgiu. Kita vertus, ne mažiau svarbu, kad mokytojams ir dėstytojams nebūtų užkraunama pernelyg didelė administracinių užduočių našta, dėl kurios jiems būtų sunku sutelkti dėmesį į mokymą.

| 23. | Mokytojai ir dėstytojai, taip pat švietimo įstaigų vadovai gali prisidėti prie politikos formavimo savo žiniomis, ekspertinėmis žiniomis ir praktinėmis įžvalgomis. Kartu jų dalyvavimas formuojant politiką gali padidinti jų atsakomybę ir todėl turėti teigiamą poveikį įvairių politikos iniciatyvų ir reformų įgyvendinimo rezultatams. |
| --- | --- |

23.

Mokytojai ir dėstytojai, taip pat švietimo įstaigų vadovai gali prisidėti prie politikos formavimo savo žiniomis, ekspertinėmis žiniomis ir praktinėmis įžvalgomis. Kartu jų dalyvavimas formuojant politiką gali padidinti jų atsakomybę ir todėl turėti teigiamą poveikį įvairių politikos iniciatyvų ir reformų įgyvendinimo rezultatams.

| 24. | Mokytojų ir dėstytojų gerovė daro įtaką jų pasitenkinimui darbu ir entuziazmui darbe, taip pat daro poveikį jų profesijos patrauklumui, o vėliau sprendimui vykdyti šią profesinę veiklą. Tai yra svarbus kokybės ir veiklos rezultatų veiksnys, susijęs su jų pačių motyvacija ir jų mokomų asmenų motyvacija bei pasiekimais. |
| --- | --- |

24.

Mokytojų ir dėstytojų gerovė daro įtaką jų pasitenkinimui darbu ir entuziazmui darbe, taip pat daro poveikį jų profesijos patrauklumui, o vėliau sprendimui vykdyti šią profesinę veiklą. Tai yra svarbus kokybės ir veiklos rezultatų veiksnys, susijęs su jų pačių motyvacija ir jų mokomų asmenų motyvacija bei pasiekimais.

| 25. | Svarbūs gerovės aspektai gali būti susiję, inter alia, su lūkesčių supratimu ir valdymu; darbo krūviu, darbo aplinka, įskaitant mokymo ir mokymosi saugumą, ir darbo sąlygomis; tarpusavio ir institucine parama, kurią galima gauti; santykiais su besimokančiaisiais, tėvais, kolegomis ir švietimo įstaigų vadovais, ir plačiosios bendruomenės rodoma pagarba ir vertinimu. Jei šių veiksnių nėra arba su jais susijusi patirtis nėra teigiama, tai gali sukelti fizinį ir emocinį išsekimą, stresą ir perdegimo sindromą, o tai gali pakenkti psichinei ir fizinei sveikatai. |
| --- | --- |

25.

Svarbūs gerovės aspektai gali būti susiję, inter alia, su lūkesčių supratimu ir valdymu; darbo krūviu, darbo aplinka, įskaitant mokymo ir mokymosi saugumą, ir darbo sąlygomis; tarpusavio ir institucine parama, kurią galima gauti; santykiais su besimokančiaisiais, tėvais, kolegomis ir švietimo įstaigų vadovais, ir plačiosios bendruomenės rodoma pagarba ir vertinimu. Jei šių veiksnių nėra arba su jais susijusi patirtis nėra teigiama, tai gali sukelti fizinį ir emocinį išsekimą, stresą ir perdegimo sindromą, o tai gali pakenkti psichinei ir fizinei sveikatai.

| 26. | Siekiant remti mokytojų ir dėstytojų, taip pat besimokančiųjų pasiekimus ir gerovę, naudinga kurti ir skatinti bendradarbiavimu grindžiamas mokymosi bendruomenes ir mokytojų, dėstytojų, jų kolegų ir švietimo įstaigų vadovų, besimokančiųjų, tėvų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, darbdavių, bendradarbiavimu grindžiamą komandos kultūrą. Patyrę mokytojai ir dėstytojai gali atlikti svarbų jaunesnių kolegų mentorių vaidmenį, kartu ir patys gaudami naudos iš kartų mainų. Be to, svarbu skatinti tarpusavio profesinį mokymąsi, grindžiamą principu „iš apačios į viršų“, skatinti mokomąją ir dalyvaujamąją lyderystę, kuria ugdomas pasitikėjimas, įkvepiami ir motyvuojami švietimo darbuotojai. Be to, siekiant remti jų darbo tobulinimą atitinkamai galėtų būti naudojamas vertinimas pateikiant konstruktyvų jų veiklos rezultatų įvertinimą ir grįžtamąją informaciją apie juos, nustatant asmenų, kurių pasiekimai buvo dideli, paaukštinimo pareigose ir pripažinimo kriterijus. |
| --- | --- |

26.

Siekiant remti mokytojų ir dėstytojų, taip pat besimokančiųjų pasiekimus ir gerovę, naudinga kurti ir skatinti bendradarbiavimu grindžiamas mokymosi bendruomenes ir mokytojų, dėstytojų, jų kolegų ir švietimo įstaigų vadovų, besimokančiųjų, tėvų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, darbdavių, bendradarbiavimu grindžiamą komandos kultūrą. Patyrę mokytojai ir dėstytojai gali atlikti svarbų jaunesnių kolegų mentorių vaidmenį, kartu ir patys gaudami naudos iš kartų mainų. Be to, svarbu skatinti tarpusavio profesinį mokymąsi, grindžiamą principu „iš apačios į viršų“, skatinti mokomąją ir dalyvaujamąją lyderystę, kuria ugdomas pasitikėjimas, įkvepiami ir motyvuojami švietimo darbuotojai. Be to, siekiant remti jų darbo tobulinimą atitinkamai galėtų būti naudojamas vertinimas pateikiant konstruktyvų jų veiklos rezultatų įvertinimą ir grįžtamąją informaciją apie juos, nustatant asmenų, kurių pasiekimai buvo dideli, paaukštinimo pareigose ir pripažinimo kriterijus.

| 27. | Pakankamos, veiksmingos ir tvarios investicijos į mokytojus ir dėstytojus yra investicijos į švietimo ir mokymo kokybę. Tai apima įvairius aspektus, pavyzdžiui, investicijas į mokytojų ir dėstytojų švietimo ir mokymo galimybes, deramą infrastruktūrą ir mokymosi erdves, priemones ir išteklius, taip pat darbo užmokestį (15). |
| --- | --- |

27.

Pakankamos, veiksmingos ir tvarios investicijos į mokytojus ir dėstytojus yra investicijos į švietimo ir mokymo kokybę. Tai apima įvairius aspektus, pavyzdžiui, investicijas į mokytojų ir dėstytojų švietimo ir mokymo galimybes, deramą infrastruktūrą ir mokymosi erdves, priemones ir išteklius, taip pat darbo užmokestį (15).

| 28. | Visa tai, kas išdėstyta pirmiau, galėtų būti apsvarstyta rengiant paskatas mokytojų ir dėstytojų trūkumo problemai spręsti. Papildomos galimybės, kurias reikėtų išnagrinėti, gali apimti stipendijas siekiant pritraukti studentų į atitinkamas studijų programas arba specialistų, turinčių ne mokymo srities, o kitų kvalifikacijų, įdarbinimą kartu pasirūpinant, kad būtų skatinama ir remiama aukštos kokybės paslaugų pasiūla. |
| --- | --- |

28.

Visa tai, kas išdėstyta pirmiau, galėtų būti apsvarstyta rengiant paskatas mokytojų ir dėstytojų trūkumo problemai spręsti. Papildomos galimybės, kurias reikėtų išnagrinėti, gali apimti stipendijas siekiant pritraukti studentų į atitinkamas studijų programas arba specialistų, turinčių ne mokymo srities, o kitų kvalifikacijų, įdarbinimą kartu pasirūpinant, kad būtų skatinama ir remiama aukštos kokybės paslaugų pasiūla.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, TINKAMAI ATSIŽVELGIANT Į INSTITUCINĘ AUTONOMIJĄ IR Į NACIONALINES APLINKYBES:

| 29. | toliau dėti pastangas ir jas stiprinti siekiant įtraukti mokytojus ir dėstytojus į švietimo ir mokymo politikos rengimą visais politikos formavimo lygmenimis, intensyvinant bendradarbiavimą, skatinant jų atsakomybę už procesą, taip pat jų savarankiškumą taikant šią politiką praktikoje. |
| --- | --- |

29.

toliau dėti pastangas ir jas stiprinti siekiant įtraukti mokytojus ir dėstytojus į švietimo ir mokymo politikos rengimą visais politikos formavimo lygmenimis, intensyvinant bendradarbiavimą, skatinant jų atsakomybę už procesą, taip pat jų savarankiškumą taikant šią politiką praktikoje.

| 30. | Rengiant politiką, susijusią su mokytojų ir dėstytojų švietimu ir mokymu, atsižvelgti į tai, kad reikia visapusiško požiūrio į mokytojų ir dėstytojų pirminį rengimą, įvadinius kursus ir tęstinį profesinį tobulėjimą. |
| --- | --- |

30.

Rengiant politiką, susijusią su mokytojų ir dėstytojų švietimu ir mokymu, atsižvelgti į tai, kad reikia visapusiško požiūrio į mokytojų ir dėstytojų pirminį rengimą, įvadinius kursus ir tęstinį profesinį tobulėjimą.

| 31. | Skatinti ir remti aktyvesnį mokytojų ir dėstytojų dalyvavimą tęstiniame profesiniame tobulėjime, visų pirma imantis tolesnių veiksmų, kad būtų pašalintos dalyvavimo ir galimybių kliūtys, ir siekti, kad būtų atliekamas deramas vertinimas ir pripažįstama tęstinio profesinio tobulėjimo kaip karjeros raidos pagrindo vertė. |
| --- | --- |

31.

Skatinti ir remti aktyvesnį mokytojų ir dėstytojų dalyvavimą tęstiniame profesiniame tobulėjime, visų pirma imantis tolesnių veiksmų, kad būtų pašalintos dalyvavimo ir galimybių kliūtys, ir siekti, kad būtų atliekamas deramas vertinimas ir pripažįstama tęstinio profesinio tobulėjimo kaip karjeros raidos pagrindo vertė.

| 32. | Skatinti švietimo ir mokymo įstaigas užtikrinti veiksmingas ir moksliniais tyrimais grindžiamas tęstinio profesinio tobulėjimo galimybes mokytojams ir dėstytojams, grindžiamas bendradarbiavimu, tarpusavio stebėjimu ir tarpusavio mokymusi, orientavimu, mentoryste ir tinklaveika. Plėtojant tokias galimybes, jei tikslinga, skatinti švietimo ir mokymo įstaigas plėsti savo mokymosi pasiūlą, įtraukiant mažesnius mokymosi vienetus, kurie galbūt leistų įgyti mikrokvalifikaciją atsižvelgiant į kokybės užtikrinimo priemones. |
| --- | --- |

32.

Skatinti švietimo ir mokymo įstaigas užtikrinti veiksmingas ir moksliniais tyrimais grindžiamas tęstinio profesinio tobulėjimo galimybes mokytojams ir dėstytojams, grindžiamas bendradarbiavimu, tarpusavio stebėjimu ir tarpusavio mokymusi, orientavimu, mentoryste ir tinklaveika. Plėtojant tokias galimybes, jei tikslinga, skatinti švietimo ir mokymo įstaigas plėsti savo mokymosi pasiūlą, įtraukiant mažesnius mokymosi vienetus, kurie galbūt leistų įgyti mikrokvalifikaciją atsižvelgiant į kokybės užtikrinimo priemones.

| 33. | Toliau remti aukštojo mokslo įstaigas, kartu visapusiškai gerbiant jų savarankiškumą, stiprinant akademinio personalo kompetencijas taikyti moksliniais tyrimais grindžiamą ir į studentus orientuotą mokymosi, mokymo ir vertinimo metodą, taip pat nustatant ir vykdant aiškius, skaidrius ir sąžiningus darbuotojų įdarbinimo ir užimtumo procesus, kuriais pripažįstama mokymo veiklos vertė (16), o į tai taip pat reikėtų atsižvelgti su tolesnės karjeros galimybėmis susijusioje politikoje ir praktikoje. |
| --- | --- |

33.

Toliau remti aukštojo mokslo įstaigas, kartu visapusiškai gerbiant jų savarankiškumą, stiprinant akademinio personalo kompetencijas taikyti moksliniais tyrimais grindžiamą ir į studentus orientuotą mokymosi, mokymo ir vertinimo metodą, taip pat nustatant ir vykdant aiškius, skaidrius ir sąžiningus darbuotojų įdarbinimo ir užimtumo procesus, kuriais pripažįstama mokymo veiklos vertė (16), o į tai taip pat reikėtų atsižvelgti su tolesnės karjeros galimybėmis susijusioje politikoje ir praktikoje.

| 34. | Išnagrinėti galimybes įvairinti mokytojų ir dėstytojų karjerą ir rengti nacionalines karjeros sistemas, kurios padėtų jiems įgyvendinti savo karjeros siekius ir motyvaciją, taip pat savo mokymosi poreikius. |
| --- | --- |

34.

Išnagrinėti galimybes įvairinti mokytojų ir dėstytojų karjerą ir rengti nacionalines karjeros sistemas, kurios padėtų jiems įgyvendinti savo karjeros siekius ir motyvaciją, taip pat savo mokymosi poreikius.

| 35. | Motyvuoti švietimo ir mokymo įstaigas savo mokymosi, ugdymo ir tarptautinimo strategijose įtvirtinti mokytojų ir dėstytojų fizinį, virtualų arba mišrų judumą, be kita ko, kaip sudėtine mokymosi paslaugų teikimo dalimi pasinaudojant Europos priemonių, pavyzdžiui, iniciatyvos „e-Twinning“ ir Europos suaugusiųjų mokymosi elektroninės platformos (EPALE), potencialu. Kai įmanoma ir laikantis nacionalinių taisyklių bei atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, patvirtinti įgūdžius ir kompetencijas, įgytus naudojant Europos priemones ir judumą kaip mokytojų ir dėstytojų tęstinio profesinio tobulėjimo dalį. |
| --- | --- |

35.

Motyvuoti švietimo ir mokymo įstaigas savo mokymosi, ugdymo ir tarptautinimo strategijose įtvirtinti mokytojų ir dėstytojų fizinį, virtualų arba mišrų judumą, be kita ko, kaip sudėtine mokymosi paslaugų teikimo dalimi pasinaudojant Europos priemonių, pavyzdžiui, iniciatyvos „e-Twinning“ ir Europos suaugusiųjų mokymosi elektroninės platformos (EPALE), potencialu. Kai įmanoma ir laikantis nacionalinių taisyklių bei atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, patvirtinti įgūdžius ir kompetencijas, įgytus naudojant Europos priemones ir judumą kaip mokytojų ir dėstytojų tęstinio profesinio tobulėjimo dalį.

| 36. | Toliau dėti pastangas siekiant skatinti studentų ir praktikuojančių mokytojų ir dėstytojų judumą ir pašalinti įsisenėjusias kliūtis, kad būtų padidintas dalyvavimo lygis. Šiuo atžvilgiu skatinti aukštojo mokslo įstaigas, atsakingas už pirminį mokytojų švietimą, visapusiškai išnaudoti judumo kaip jų mokymosi pasiūlos dalies potencialą, kuris gali atitinkamai apimti judumo galimybes studijų programose. Be to, sudaryti palankesnes sąlygas praktikuojantiems mokytojams ir dėstytojams profesinio tobulėjimo procese dalyvauti įvairių formų judume, be kita ko, dedant pastangas, kad būtų surasti tvarūs sprendimai, skirti poreikiams, susijusiems su pakaitiniais darbuotojais, patenkinti. |
| --- | --- |

36.

Toliau dėti pastangas siekiant skatinti studentų ir praktikuojančių mokytojų ir dėstytojų judumą ir pašalinti įsisenėjusias kliūtis, kad būtų padidintas dalyvavimo lygis. Šiuo atžvilgiu skatinti aukštojo mokslo įstaigas, atsakingas už pirminį mokytojų švietimą, visapusiškai išnaudoti judumo kaip jų mokymosi pasiūlos dalies potencialą, kuris gali atitinkamai apimti judumo galimybes studijų programose. Be to, sudaryti palankesnes sąlygas praktikuojantiems mokytojams ir dėstytojams profesinio tobulėjimo procese dalyvauti įvairių formų judume, be kita ko, dedant pastangas, kad būtų surasti tvarūs sprendimai, skirti poreikiams, susijusiems su pakaitiniais darbuotojais, patenkinti.

| 37. | Siekiant gerinti profesijos patrauklumą ir statusą, investuoti į priemones, susijusias su jų pirminio švietimo ir tęstinio profesinio rengimo, darbo sąlygų ir karjeros perspektyvų gerinimu, taip pat priemones, kuriomis būtų toliau didinamas jų atsparumas ir gerovė siekiant padėti jiems išspręsti klausimus, susijusius su stresą keliančiais jų darbo aspektais. Sprendžiant šiuos klausimus, svarbu sudaryti sąlygas veiksmingam socialinių partnerių dalyvavimui. |
| --- | --- |

37.

Siekiant gerinti profesijos patrauklumą ir statusą, investuoti į priemones, susijusias su jų pirminio švietimo ir tęstinio profesinio rengimo, darbo sąlygų ir karjeros perspektyvų gerinimu, taip pat priemones, kuriomis būtų toliau didinamas jų atsparumas ir gerovė siekiant padėti jiems išspręsti klausimus, susijusius su stresą keliančiais jų darbo aspektais. Sprendžiant šiuos klausimus, svarbu sudaryti sąlygas veiksmingam socialinių partnerių dalyvavimui.

| 38. | Bendradarbiauti ir keistis patirtimi bei informacija, susijusia su politikos pokyčiais, turinčiais įtakos mokytojams ir dėstytojams, įskaitant nacionalinių mokytojų ir dėstytojų kompetencijų sistemų rengimą ir peržiūrą. |
| --- | --- |

38.

Bendradarbiauti ir keistis patirtimi bei informacija, susijusia su politikos pokyčiais, turinčiais įtakos mokytojams ir dėstytojams, įskaitant nacionalinių mokytojų ir dėstytojų kompetencijų sistemų rengimą ir peržiūrą.

PRAŠO KOMISIJOS, VADOVAUJANTIS SAVO KOMPETENCIJA IR TINKAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 39. | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas studentų ir praktikuojančių mokytojų bei dėstytojų judumui, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, skatinti dialogą ir išnagrinėti kliūtis, įskaitant struktūrinius aspektus, mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimą ir akademines kvalifikacijas, taip pat teikti gaires švietimo ir mokymo įstaigoms, kad būtų pagerintas studijuojančių mokytojų ir dėstytojų judumas ir išplėsta jų tarptautinė perspektyva. |
| --- | --- |

39.

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas studentų ir praktikuojančių mokytojų bei dėstytojų judumui, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, skatinti dialogą ir išnagrinėti kliūtis, įskaitant struktūrinius aspektus, mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimą ir akademines kvalifikacijas, taip pat teikti gaires švietimo ir mokymo įstaigoms, kad būtų pagerintas studijuojančių mokytojų ir dėstytojų judumas ir išplėsta jų tarptautinė perspektyva.

| 40. | Siekiant papildyti esamas nacionalines pastangas, išnagrinėti galimybę parengti pasiūlymą dėl atitinkamos Europos kompetencijų sistemos (17), kad būtų skatinama plėtoti ir vertinti su darniu vystymusi susijusias žinias, įgūdžius ir nuostatas, kuri būtų naudojama savanorišku pagrindu. |
| --- | --- |

40.

Siekiant papildyti esamas nacionalines pastangas, išnagrinėti galimybę parengti pasiūlymą dėl atitinkamos Europos kompetencijų sistemos (17), kad būtų skatinama plėtoti ir vertinti su darniu vystymusi susijusias žinias, įgūdžius ir nuostatas, kuri būtų naudojama savanorišku pagrindu.

| 41. | Remti glaudesnį Sąjungos švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimą siekiant stiprinti moksliniais tyrimais grindžiamą mokytojų rengimą, remti tarpvalstybinį judumą ir bendro mokymosi galimybes mokytojų tęstinio profesinio tobulėjimo metu, pavyzdžiui, skatinant nacionalinių švietimo ir mokymo įstaigų savanorišką bendradarbiavimą ir tinklaveiką Sąjungos lygmeniu naudojant Europos mokytojų rengimo akademijų formatą. |
| --- | --- |

41.

Remti glaudesnį Sąjungos švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimą siekiant stiprinti moksliniais tyrimais grindžiamą mokytojų rengimą, remti tarpvalstybinį judumą ir bendro mokymosi galimybes mokytojų tęstinio profesinio tobulėjimo metu, pavyzdžiui, skatinant nacionalinių švietimo ir mokymo įstaigų savanorišką bendradarbiavimą ir tinklaveiką Sąjungos lygmeniu naudojant Europos mokytojų rengimo akademijų formatą.

| 42. | Siekiant papildyti esamas nacionalines pastangas, išnagrinėti galimybę parengti Europos gaires, kurios, naudojamos savanorišku pagrindu, padėtų sukurti karjeros sistemas nacionaliniu lygmeniu, remiantis strateginės programos „ET 2020“ mokyklų klausimų darbo grupės darbo rezultatais, nagrinėti mokytojų ir dėstytojų profesinį tobulėjimą platesnėje perspektyvoje ir reaguoti į jų tikslus, motyvaciją ir plataus masto užmojus. |
| --- | --- |

42.

Siekiant papildyti esamas nacionalines pastangas, išnagrinėti galimybę parengti Europos gaires, kurios, naudojamos savanorišku pagrindu, padėtų sukurti karjeros sistemas nacionaliniu lygmeniu, remiantis strateginės programos „ET 2020“ mokyklų klausimų darbo grupės darbo rezultatais, nagrinėti mokytojų ir dėstytojų profesinį tobulėjimą platesnėje perspektyvoje ir reaguoti į jų tikslus, motyvaciją ir plataus masto užmojus.

| 43. | Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis skatinti naudotis esamomis interneto platformomis, pavyzdžiui „e-Twinning“, „School Education Gateway“ ir EPALE, ir apsvarstyti tolesnio jų plėtojimo galimybes, taip pat išnagrinėti, kaip būtų galima išplėsti naudojimąsi šiomis platformomis sudarant palankesnes sąlygas studentų ir praktikuojančių mokytojų bei dėstytojų judumui, pavyzdžiui, randant partnerių judumo projektams ir sukuriant platformą, skirtą pasirengimui judumui ir tolesnei susijusiai veiklai. |
| --- | --- |

43.

Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis skatinti naudotis esamomis interneto platformomis, pavyzdžiui „e-Twinning“, „School Education Gateway“ ir EPALE, ir apsvarstyti tolesnio jų plėtojimo galimybes, taip pat išnagrinėti, kaip būtų galima išplėsti naudojimąsi šiomis platformomis sudarant palankesnes sąlygas studentų ir praktikuojančių mokytojų bei dėstytojų judumui, pavyzdžiui, randant partnerių judumo projektams ir sukuriant platformą, skirtą pasirengimui judumui ir tolesnei susijusiai veiklai.

| 44. | Siekiant skatinti pripažinimą, propaguoti mokytojo profesijos svarbą ir suteikti matomumo aukštos kokybės mokymui, išnagrinėti galimybę nustatyti metinį Europos atlygį išskirtiniams mokytojams ir dėstytojams, pavyzdžiui, už inovacijų, įtraukumo arba europinio mokymo aspekto propagavimą, ir jo pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

44.

Siekiant skatinti pripažinimą, propaguoti mokytojo profesijos svarbą ir suteikti matomumo aukštos kokybės mokymui, išnagrinėti galimybę nustatyti metinį Europos atlygį išskirtiniams mokytojams ir dėstytojams, pavyzdžiui, už inovacijų, įtraukumo arba europinio mokymo aspekto propagavimą, ir jo pridėtinę vertę.

| 45. | Toliau remti būsimų ir praktikuojančių mokytojų ir dėstytojų švietimo ir mokymo galimybes, taip pat jų judumą, visų pirma pasitelkiant programą „Erasmus+“ ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus, visų pirma Europos socialinį fondą, ir juos pakeisiančias priemones. |
| --- | --- |

45.

Toliau remti būsimų ir praktikuojančių mokytojų ir dėstytojų švietimo ir mokymo galimybes, taip pat jų judumą, visų pirma pasitelkiant programą „Erasmus+“ ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus, visų pirma Europos socialinį fondą, ir juos pakeisiančias priemones.

| 46. | Visapusiškai atsižvelgti į šias išvadas rengiant pasiūlymus dėl Europos švietimo erdvės ir naujos strateginės bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje programos, įskaitant tolesnį valstybių narių keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- |

46.

Visapusiškai atsižvelgti į šias išvadas rengiant pasiūlymus dėl Europos švietimo erdvės ir naujos strateginės bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje programos, įskaitant tolesnį valstybių narių keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais.

---

(1)  Šiose išvadose mokytojas – asmuo, kuris pagal nacionalinės teisės aktus ir praktiką yra pripažįstamas turinčiu mokytojo (arba lygiavertį) statusą, o dėstytojas – asmuo, kuris vykdo vieną ar daugiau užduočių, susijusių su (teorine ar praktine) mokymo funkcija švietimo ar mokymo įstaigoje arba darbo vietoje. Tai apima bendrojo lavinimo ir aukštojo mokslo įstaigų mokytojus, pirminio ir tęstinio profesinio rengimo ir mokymo įstaigų mokytojus ir dėstytojus, taip pat ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros specialistus ir suaugusiųjų švietimo specialistus.

(2)  Kaip apibrėžta 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacijoje dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo.

(3)  ES norint būti mokytoju paprastai reikia turėti tretinį išsilavinimą. Dažniausias minimalus pradinio ugdymo mokytojams keliamas reikalavimas yra bakalauro laipsnis. Pusės ES šalių sistemose nustatyta, kad norint tapti pagrindinio ugdymo mokytoju būtina minimali magistro laipsnio kvalifikacija. Daugumoje ES šalių mokytojai, norintys dirbti vidurinio ugdymo įstaigose, turi turėti minimalią magistro laipsnio kvalifikaciją. (2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 24). Tačiau visoje Europoje ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigose keliami skirtingi reikalavimai dėl minimalių kvalifikacijų. Kai kuriose šalyse visiems darbuotojams taikomi tokie patys minimalių kvalifikacijų reikalavimai, o kitose skirtingoms pareigoms ir profiliams reikalaujama skirtingų kvalifikacijų. Dažnai nereikalaujama, kad visi ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojai turėtų tretines kvalifikacijas. (Key data on early childhood education and care in Europe, Eurydice ataskaita, 2019 m., p. 71–72).

(4)  2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 24)

(5)  Kaip apibrėžta 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų.

(6)  Remiantis 2018 m. Tarptautinio mokymo ir mokymosi tyrimo (TALIS) duomenimis, 21 % mokytojų nurodė papildomų mokymų, susijusių su specialiųjų poreikių turinčių moksleivių mokymu, poreikį, 16 % – naudojimosi IRT mokymų poreikį, o apie 13 % – mokymo daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje poreikį (2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 10). Duomenys rodo, kad Europos aukštųjų mokyklų studentų skaičius vis labiau skiriasi (Eurostudent VI (2016–2018 m.)),

(7)  2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 21.

(8)  Trūksta studentų, kurie norėtų studijuoti pirminio mokytojų rengimo įstaigose, taip pat daug jų nebaigia studijų (Teaching Careers in Europe, Access, Progression and Support, Eurydice, 2018 m., p. 10).

(9)  2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 9, 10, 21.

(10)  Aukštojo mokslo Europoje modernizavimas Academic Staff – 2017, Eurydice, 2017 m.

(11)  Remiantis 2018 m. TALIS duomenimis, 18 % pagrindinio ugdymo įstaigų mokytojų ES mano, kad visuomenė vertina jų profesiją, tačiau taip manančių mokytojų dalis mažėja ilgėjant jų darbo šiose įstaigose laikui, kaip ir mažėja mokytojų (keliose ES šalyse), kurie vis tiek pasirinktų mokytojo darbą, dalis (2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 9).

(12)  Dauguma Europos šalių priima programas, kuriose apibūdinamas kompetencijų, kurias mokytojai turėtų turėti arba įgyti per savo karjerą, rinkinys. Tačiau praktiškai tokios sistemos skiriasi savo formatu, išsamumu, verte ir naudojimu (2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 34).

(13)  Remiantis 2018 m. TALIS duomenimis, 21 % mokytojų nurodė papildomų mokymų, susijusių su specialiųjų poreikių turinčių moksleivių mokymu, poreikį, 16 % – naudojimosi IRT mokymų poreikį, o apie 13 % – mokymo daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje poreikį (2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 10).

(14)  Tarptautinis studijuojančių mokytojų judumas pirminio mokytojų rengimo metu (apskaičiuojamas kaip mokytojų, kurie studijavo užsienyje dalyvaudami jų pirminio mokytojų rengimo procese, dalis) nėra labai paplitęs ir valstybėse narėse labai skiriasi (Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 26).

(15)  Duomenys rodo, kad darbo užmokestis daro poveikį mokytojų ir dėstytojų įdarbinimui ir pasilikimui šiose pareigose, taip pat mokymosi rezultatams. Mokytojų darbo užmokestis dažnai yra žemesnis už tretinį išsilavinimą turinčių darbuotojų vidutinį darbo užmokestį. (2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis, p. 39–40).

(16)  2015 m. Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės, 1.3 ir 1.5 standartai.

(17)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, ES Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: „Europos žaliasis kursas“, 2019 m. gruodžio 11 d., p. 19.

---

PRIEDAS

Politinis kontekstas

1.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl mokytojų švietimo kokybės gerinimo (2007 m. lapkričio 15 d.)

2.

Tarybos išvados dėl mokytojų ir mokyklų vadovų profesinio tobulinimosi (2009 m. lapkričio 26 d.)

3.

Tarybos išvados dėl veiksmingos lyderystės švietimo srityje (2013 m. lapkričio 25–26 d.).

4.

Tarybos išvados dėl veiksmingo mokytojų rengimo (2014 m. gegužės 20 d.).

5.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl įtraukties įvairovėje siekiant visiems užtikrinti aukštos kokybės švietimą (2017 m. vasario 17 d.)

6.

Tarybos išvados dėl mokyklų raidos ir aukštos kokybės mokymo (2017 m. lapkričio 20 d.)

7.

Europos pedagogų skaitmeninių kompetencijų sistema (2017 m.)

8.

Tarybos rekomendaciją dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo (2018 m. gegužės 22 d.)

9.

Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (2018 m. gegužės 22 d.)

10.

Tarybos rekomendacija dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (2019 m. gegužės 22 d.)

11.

Tarybos rekomendacija dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi (2019 m. gegužės 22 d.)

12.

TALIS – 2018 m. EBPO tarptautinis mokymo ir mokymosi tyrimas

13.

2019 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis

---

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/20

---

Tarybos išvados, kuriomis iš dalies keičiamas 2019–2022 m. darbo planas kultūros srityje

(2020/C 193/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (1),

PAKARTODAMA, kad darnaus vystymosi skatinimas yra vienas iš svarbiausių veiksmų Europos Sąjungos ateičiai 2019–2024 m. strateginėje darbotvarkėje (2), ir dar kartą patvirtindama, kad kultūra atlieka darnaus socialinio ir ekonominio vystymosi variklio vaidmenį, kaip pabrėžta Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje (3),

ATSIŽVELGIANT į Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto (4), kuria siekiama stiprinti kultūros indėlį į darnų vystymąsi pradedant procesą, kuriame dalyvaus AKM grupė ir kurio rezultatas bus ES lygmens veiksmų planas dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto, kurį turės parengti Europos Komisija koordinuodama veiksmus su valstybėmis narėmis,

SUSITARIA šio proceso, kuriuo siekiama kuo labiau padidinti kultūros indėlį į tvarumą, kontekste iš dalies pakeisti 2019–2022 m. darbo planą kultūros srityje, papildant jį F prioritetu dėl kultūros kaip darnaus vystymosi variklio:

II skirsnis „PRIORITETAI“ papildomas šiuo punktu:

„F. Kultūra kaip darnaus vystymosi variklis

Darnus vystymasis yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos politinių prioritetų ir reikia nedelsiant imtis aktyvesnių veiksmų šiuo klausimu. Kultūra yra neatsiejamai susijusi su visais trimis darnaus vystymosi aspektais (ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos), o keli esminiai ES lygmens kultūros politikos ir priemonių tikslai sutampa su JT darnaus vystymosi tikslais (DVT) ir jų uždaviniais, kurie yra Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. pagrindas; jie apima įtraukties, įvairovės, tapatybės, dalyvavimo, kūrybiškumo ir inovacijų skatinimą. Šios politikos ir priemonių poveikis taip pat visiškai papildo darnaus vystymosi rezultatus: užtikrinama geresnė sveikata ir gerovė, augimas, inovacijos ir darbo vietų kūrimas bei miestų atsigavimas.

2019 m. lapkričio mėn. Europos Sąjungos Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų priimtoje Rezoliucijoje dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto nurodyta, kad reikia sistemingai taikyti kultūros politiką ir priemones siekiant papildyti šiuo metu taikomas priemones tvarumui užtikrinti.“

IV skirsnis „VEIKSMAI“ papildomas šiuo punktu:

„F. Kultūra kaip darnaus vystymosi variklis

| Tema:

  Darnaus vystymosi kultūros aspektas


  Darbo metodai:


  AKM ir veiksmų planas*



  Pagrindimas:


  Rezoliucijoje dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto Taryba patvirtina savo įsipareigojimą įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir sutinka dėti daugiau pastangų inicijuodama procesą, kurio rezultatas bus ES lygmens veiksmų planas dėl tvaraus vystymosi kultūros aspekto. Europos Komisijos buvo paprašyta derinant veiksmus su valstybėmis narėmis parengti šį veiksmų planą ir integruoti jį į ES Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją.
  Greitas AKM grupės dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto sukūrimas rezoliucijoje buvo nurodytas kaip šio proceso dalis.


  Siektini rezultatai:


  ES lygmens veiksmais, kuriais siekiama remti, koordinuoti arba papildyti valstybių narių kultūros politiką ir priemones, bus maksimaliai padidintas jų indėlis į darnų vystymąsi. Integravus veiksmų planą į ES Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją, būtų užtikrintas didesnis politikos suderinamumas ir išnaudotas visas kultūros potencialas siekiant tvarumo.

  - Veiksmų plano užbaigimo data priklauso nuo Komisijos lygmeniu turimų išteklių2019–2022 m. darbo planui kultūros srityje įgyvendinti; tačiau tai neturėtų daryti poveikio jo integravimui į ES Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją.“ |
| --- |

Tema:

Darnaus vystymosi kultūros aspektas

Darbo metodai:

AKM ir veiksmų planas*

Pagrindimas:

Rezoliucijoje dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto Taryba patvirtina savo įsipareigojimą įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir sutinka dėti daugiau pastangų inicijuodama procesą, kurio rezultatas bus ES lygmens veiksmų planas dėl tvaraus vystymosi kultūros aspekto. Europos Komisijos buvo paprašyta derinant veiksmus su valstybėmis narėmis parengti šį veiksmų planą ir integruoti jį į ES Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją.

Greitas AKM grupės dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto sukūrimas rezoliucijoje buvo nurodytas kaip šio proceso dalis.

Siektini rezultatai:

ES lygmens veiksmais, kuriais siekiama remti, koordinuoti arba papildyti valstybių narių kultūros politiką ir priemones, bus maksimaliai padidintas jų indėlis į darnų vystymąsi. Integravus veiksmų planą į ES Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją, būtų užtikrintas didesnis politikos suderinamumas ir išnaudotas visas kultūros potencialas siekiant tvarumo.

- Veiksmų plano užbaigimo data priklauso nuo Komisijos lygmeniu turimų išteklių2019–2022 m. darbo planui kultūros srityje įgyvendinti; tačiau tai neturėtų daryti poveikio jo integravimui į ES Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją.“

A priedas papildomas taip:

„Preliminarus 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje tvarkaraštis

| Prioritetas | Temos | 2019 m. | 2020 m. | 2021 m. | 2022 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1-as pusmetis | 2-as pusmetis | 1-as pusmetis | 2-as pusmetis | 1-as pusmetis | 2-as pusmetis | 1-as pusmetis | 2-as pusmetis |
| F. Kultūra kaip darnaus vystymosi variklis | Darnaus vystymosi kultūros aspektas | | | AKM grupė | | nagrinėjimas AKM ataskaita | | veiksmų planas  (5) |

Prioritetas

Temos

2019 m.

2020 m.

2021 m.

2022 m.

1-as pusmetis

2-as pusmetis

1-as pusmetis

2-as pusmetis

1-as pusmetis

2-as pusmetis

1-as pusmetis

2-as pusmetis

F. Kultūra kaip darnaus vystymosi variklis

Darnaus vystymosi kultūros aspektas

AKM grupė

nagrinėjimas AKM ataskaita

veiksmų planas  (5)

---

(1)  OL C 460, 2018 12 21, p. 12.

1

(2)  2019 m. birželio 20 d. priėmė Europos Vadovų Taryba.

2

(3)  COM(2018) 267 final.

3

final

(4)  OL C 410, 2019 12 6, p. 1.

4

(5)  Veiksmų plano užbaigimo data priklauso nuo Komisijos lygmeniu turimų išteklių 2019–2022 m. darbo planui kultūros srityje įgyvendinti; tačiau tai neturėtų daryti poveikio jo integravimui į ES Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją.“

5

---

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/23

---

Tarybos išvados dėl žiniasklaidos naudojimo raštingumo nuolat kintančiame pasaulyje

(2020/C 193/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į:

| 1. | priede išdėstytą politinį kontekstą; |
| --- | --- |

1.

priede išdėstytą politinį kontekstą;

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 2. | technologinė ir skaitmeninė pažanga labai pakeitė mūsų gyvenimą. Naujos žiniasklaidos ir ryšių platformos pakeitė socialinius ir komunikacijos srities santykius, padarė įtaką kultūros ir kūrybos sektoriams, pakeitė žiniasklaidos aplinką ir tai, kaip mes kuriame, platiname ir vartojame turinį. Europos piliečiams atsivėrė daug naujų galimybių bendrauti ir rasti, kurti bei platinti įvairių rūšių turinį; |
| --- | --- |

2.

technologinė ir skaitmeninė pažanga labai pakeitė mūsų gyvenimą. Naujos žiniasklaidos ir ryšių platformos pakeitė socialinius ir komunikacijos srities santykius, padarė įtaką kultūros ir kūrybos sektoriams, pakeitė žiniasklaidos aplinką ir tai, kaip mes kuriame, platiname ir vartojame turinį. Europos piliečiams atsivėrė daug naujų galimybių bendrauti ir rasti, kurti bei platinti įvairių rūšių turinį;

| 3. | skaitmeniniai ir technologiniai pokyčiai vyksta nenuspėjamai ir nenutrūkstamai, todėl tiek piliečiai, tiek visuomenė turi nuolat prisitaikyti. Inovacijos, dėl kurių pasaulis tampa geresnė vieta, įskaitant skaitmeninimą ir žiniasklaidos bei ryšių platformų plėtojimą, turi padarinių, į kuriuos reikia atsižvelgti; |
| --- | --- |

3.

skaitmeniniai ir technologiniai pokyčiai vyksta nenuspėjamai ir nenutrūkstamai, todėl tiek piliečiai, tiek visuomenė turi nuolat prisitaikyti. Inovacijos, dėl kurių pasaulis tampa geresnė vieta, įskaitant skaitmeninimą ir žiniasklaidos bei ryšių platformų plėtojimą, turi padarinių, į kuriuos reikia atsižvelgti;

| 4. | nauja žiniasklaidos ekosistema teikia ne tik daugybę privalumų ir daro teigiamą poveikį, bet dėl jos atsiranda vis daugiau dezinformacijos, manipuliavimo ir neapykantos retorikos; |
| --- | --- |

4.

nauja žiniasklaidos ekosistema teikia ne tik daugybę privalumų ir daro teigiamą poveikį, bet dėl jos atsiranda vis daugiau dezinformacijos, manipuliavimo ir neapykantos retorikos;

| 5. | naujoje žiniasklaidos ekosistemoje piliečiai gauna itin daug informacijos ir jiems gali būti sunku suprasti naujienas ir rasti tikslią informaciją, patikimus naujienų šaltinius ir apskritai kokybišką turinį; |
| --- | --- |

5.

naujoje žiniasklaidos ekosistemoje piliečiai gauna itin daug informacijos ir jiems gali būti sunku suprasti naujienas ir rasti tikslią informaciją, patikimus naujienų šaltinius ir apskritai kokybišką turinį;

| 6. | tai, kad piliečiai susiduria su dideliu dezinformacijos kiekiu, ypač didelės pasaulinės krizės, tokios kaip COVID-19 pandemijos, metu, pabrėžia sisteminio požiūrio į žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymą svarbą, interneto platformų, ekspertų ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimo svarbą, taip pat tai, kad svarbu parengti nepriklausomą faktų tikrinimo procedūrą, kad būtų apribotas internetinės dezinformacijos kampanijų plitimas, kartu gerbiant saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

6.

tai, kad piliečiai susiduria su dideliu dezinformacijos kiekiu, ypač didelės pasaulinės krizės, tokios kaip COVID-19 pandemijos, metu, pabrėžia sisteminio požiūrio į žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymą svarbą, interneto platformų, ekspertų ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimo svarbą, taip pat tai, kad svarbu parengti nepriklausomą faktų tikrinimo procedūrą, kad būtų apribotas internetinės dezinformacijos kampanijų plitimas, kartu gerbiant saviraiškos laisvę;

| 7. | šiandienos pasaulyje reikia įgyti daug naujų individualių ir visuomeninių žinių ir įgūdžių, kad visų amžiaus grupių piliečiai galėtų prieiti prie informacijos, ją pasirinkti, suprasti ir išmaniai bei atsakingai naudotis ja ir įvairių rūšių – tiek profesionaliomis, tiek vartotojų sukurtomis – žiniasklaidos priemonėmis visų rūšių kanaluose ir platinimo ar ryšių platformose; |
| --- | --- |

7.

šiandienos pasaulyje reikia įgyti daug naujų individualių ir visuomeninių žinių ir įgūdžių, kad visų amžiaus grupių piliečiai galėtų prieiti prie informacijos, ją pasirinkti, suprasti ir išmaniai bei atsakingai naudotis ja ir įvairių rūšių – tiek profesionaliomis, tiek vartotojų sukurtomis – žiniasklaidos priemonėmis visų rūšių kanaluose ir platinimo ar ryšių platformose;

| 8. | visi šie gebėjimai reiškia žiniasklaidos naudojimo raštingumą, kuris suprantamas kaip bendra sąvoka, apimanti visus techninius, kognityvinius, socialinius, pilietinius, etinius ir kūrybinius gebėjimus, suteikiančius piliečiams galimybę veiksmingai prieiti prie informacijos ir žiniasklaidos priemonių bei veiksmingai jomis naudotis ir saugiai bei atsakingai kurti žiniasklaidos turinį bei juo dalytis naudojantis įvairiomis platformomis. Žiniasklaidos naudojimo raštingumas neturėtų apsiriboti tik mokymusi apie priemones ir technologijas; taip pat reikėtų siekti ugdyti piliečių kritinio mąstymo įgūdžius, būtinus gebėti priimti sprendimus, analizuoti sudėtingas realijas ir atskirti nuomones ir faktus. Visi šie gebėjimai suteikia piliečiams galimybę dalyvauti visuomenės ekonominio, socialinio ir kultūrinio gyvenimo aspektuose, taip pat atlikti aktyvų vaidmenį demokratiniame procese (1); |
| --- | --- |

8.

visi šie gebėjimai reiškia žiniasklaidos naudojimo raštingumą, kuris suprantamas kaip bendra sąvoka, apimanti visus techninius, kognityvinius, socialinius, pilietinius, etinius ir kūrybinius gebėjimus, suteikiančius piliečiams galimybę veiksmingai prieiti prie informacijos ir žiniasklaidos priemonių bei veiksmingai jomis naudotis ir saugiai bei atsakingai kurti žiniasklaidos turinį bei juo dalytis naudojantis įvairiomis platformomis. Žiniasklaidos naudojimo raštingumas neturėtų apsiriboti tik mokymusi apie priemones ir technologijas; taip pat reikėtų siekti ugdyti piliečių kritinio mąstymo įgūdžius, būtinus gebėti priimti sprendimus, analizuoti sudėtingas realijas ir atskirti nuomones ir faktus. Visi šie gebėjimai suteikia piliečiams galimybę dalyvauti visuomenės ekonominio, socialinio ir kultūrinio gyvenimo aspektuose, taip pat atlikti aktyvų vaidmenį demokratiniame procese (1);

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 9. | panašiai kaip ir kiti šiandienos pasaulio iššūkiai, COVID-19 pandemija parodė, kad reikia patikimų informacijos šaltinių ir skaidrumo interneto platformų atžvilgiu; tapo itin svarbu įgalinti piliečius jiems suteikiant įgūdžių, reikalingų dezinformacijai valdyti; |
| --- | --- |

9.

panašiai kaip ir kiti šiandienos pasaulio iššūkiai, COVID-19 pandemija parodė, kad reikia patikimų informacijos šaltinių ir skaidrumo interneto platformų atžvilgiu; tapo itin svarbu įgalinti piliečius jiems suteikiant įgūdžių, reikalingų dezinformacijai valdyti;

| 10. | atsižvelgiant į didžiulį internete prieinamos informacijos kiekį, algoritmai yra labai svarbūs organizuojant tą informaciją ir suteikia galimybę tikslingai naudoti turinį, kad naudotojai galėtų įgyti aktualios ir asmeniškai pritaikytos patirties; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgiant į didžiulį internete prieinamos informacijos kiekį, algoritmai yra labai svarbūs organizuojant tą informaciją ir suteikia galimybę tikslingai naudoti turinį, kad naudotojai galėtų įgyti aktualios ir asmeniškai pritaikytos patirties;

| 11. | be to, skaidrumo trūkumas ir algoritmų naudojimas neatlikus tinkamų rizikos ir poveikio vertinimų gali paaštrinti dezinformacijos problemą ir paskatinti sensacijų teikimą, kraštutinį turinį ir masinančiomis antraštėmis pagrįstą žurnalistiką; |
| --- | --- |

11.

be to, skaidrumo trūkumas ir algoritmų naudojimas neatlikus tinkamų rizikos ir poveikio vertinimų gali paaštrinti dezinformacijos problemą ir paskatinti sensacijų teikimą, kraštutinį turinį ir masinančiomis antraštėmis pagrįstą žurnalistiką;

| 12. | algoritmų įtaka sklaidos kanalams ir gavėjų atrankai gali daryti didelį poveikį viešajai nuomonei, formuoti socialinį ir politinį diskursą ir potencialiai lemti socialinę poliarizaciją; |
| --- | --- |

12.

algoritmų įtaka sklaidos kanalams ir gavėjų atrankai gali daryti didelį poveikį viešajai nuomonei, formuoti socialinį ir politinį diskursą ir potencialiai lemti socialinę poliarizaciją;

| 13. | padidėjęs interneto turinio, apimančio neapykantos retoriką, smurto ar neapykantos kurstymą, patyčias kibernetinėje erdvėje ir kitą neteisėtą ir (arba) žalingą turinį, kiekis yra iššūkis visuomenei; |
| --- | --- |

13.

padidėjęs interneto turinio, apimančio neapykantos retoriką, smurto ar neapykantos kurstymą, patyčias kibernetinėje erdvėje ir kitą neteisėtą ir (arba) žalingą turinį, kiekis yra iššūkis visuomenei;

| 14. | duomenimis grindžiamoje pasaulinėje skaitmeninės žiniasklaidos ekonomikoje kelių pasaulinių dalyvių dominuojanti padėtis rinkoje ir interneto platformų naudojami algoritmų modeliai gali kelti grėsmę žiniasklaidos pliuralizmui ir turinio įvairovei; |
| --- | --- |

14.

duomenimis grindžiamoje pasaulinėje skaitmeninės žiniasklaidos ekonomikoje kelių pasaulinių dalyvių dominuojanti padėtis rinkoje ir interneto platformų naudojami algoritmų modeliai gali kelti grėsmę žiniasklaidos pliuralizmui ir turinio įvairovei;

| 15. | žiniasklaidos ekosistemos spartus augimas ir vykstantys pokyčiai turi įtakos pasitikėjimui žiniasklaida, taip pat gali daryti spaudimą profesionaliajai žiniasklaidai ir žurnalistikos standartams; |
| --- | --- |

15.

žiniasklaidos ekosistemos spartus augimas ir vykstantys pokyčiai turi įtakos pasitikėjimui žiniasklaida, taip pat gali daryti spaudimą profesionaliajai žiniasklaidai ir žurnalistikos standartams;

PAŽYMĖDAMA, KAD:

| 16. | žiniasklaidos naudojimo raštingumas ir mūsų gebėjimas kritiškai suprasti žiniasklaidą ir su ja turėti atsakingus santykius niekada nebuvo tokie svarbūs kaip šiandienos pasaulyje, kuriam padarė poveikį COVID-19 pandemija, ne tik siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, bet ir užtikrinti demokratinių visuomenių atsparumą ir stiprinti demokratinį dalyvavimą; |
| --- | --- |

16.

žiniasklaidos naudojimo raštingumas ir mūsų gebėjimas kritiškai suprasti žiniasklaidą ir su ja turėti atsakingus santykius niekada nebuvo tokie svarbūs kaip šiandienos pasaulyje, kuriam padarė poveikį COVID-19 pandemija, ne tik siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, bet ir užtikrinti demokratinių visuomenių atsparumą ir stiprinti demokratinį dalyvavimą;

| 17. | būtina intensyvinti darbą siekiant įgalinti visų amžiaus grupių piliečius gebėti naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritiškai mąstyti, kartu atsižvelgiant į kultūrų įvairovę ir didelius žiniasklaidos naudojimo raštingumo ir apskritai skaitmeninės kompetencijos skirtumus ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

17.

būtina intensyvinti darbą siekiant įgalinti visų amžiaus grupių piliečius gebėti naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritiškai mąstyti, kartu atsižvelgiant į kultūrų įvairovę ir didelius žiniasklaidos naudojimo raštingumo ir apskritai skaitmeninės kompetencijos skirtumus ES valstybėse narėse;

| 18. | nuolat vystantis naujoms žiniasklaidos ir ryšių technologijoms didėja naujų požiūrių į žiniasklaidos naudojimo raštingumą, ypač neformaliojo ir savaiminio mokymosi srityse, poreikis; |
| --- | --- |

18.

nuolat vystantis naujoms žiniasklaidos ir ryšių technologijoms didėja naujų požiūrių į žiniasklaidos naudojimo raštingumą, ypač neformaliojo ir savaiminio mokymosi srityse, poreikis;

| 19. | reikia sukurti naujus mokymosi visą gyvenimą žiniasklaidos naudojimo raštingumo srityje modelius ir suteikti visų amžiaus grupių žmonėms praktinių galimybių įgyti įgūdžių, kurių reikia norint suprasti ir veikti labai sudėtingoje žiniasklaidos komunikacijos aplinkoje, pasitelkiant įvairioms tikslinėms grupėms pritaikytas programas, kurios gali būti pritaikytos pagal amžių ir (arba) aplinkybes; |
| --- | --- |

19.

reikia sukurti naujus mokymosi visą gyvenimą žiniasklaidos naudojimo raštingumo srityje modelius ir suteikti visų amžiaus grupių žmonėms praktinių galimybių įgyti įgūdžių, kurių reikia norint suprasti ir veikti labai sudėtingoje žiniasklaidos komunikacijos aplinkoje, pasitelkiant įvairioms tikslinėms grupėms pritaikytas programas, kurios gali būti pritaikytos pagal amžių ir (arba) aplinkybes;

| 20. | reikia, kad į žiniasklaidos naudojimo raštingumo užtikrinimo veiklą būtų įtraukta kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų, galinčių pasiekti įvairaus amžiaus piliečius, pavyzdžiui, tai galėtų būti kultūros įstaigos (pvz., bibliotekos, muziejai ir kino teatrai), kurios turi prieigą prie atitinkamos infrastruktūros ir kuriomis visuomenė labai pasitiki, todėl jos turėtų būti toliau skatinamos savo teikiamomis paslaugomis ir veikla didinti žiniasklaidos naudojimo raštingumą; |
| --- | --- |

20.

reikia, kad į žiniasklaidos naudojimo raštingumo užtikrinimo veiklą būtų įtraukta kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų, galinčių pasiekti įvairaus amžiaus piliečius, pavyzdžiui, tai galėtų būti kultūros įstaigos (pvz., bibliotekos, muziejai ir kino teatrai), kurios turi prieigą prie atitinkamos infrastruktūros ir kuriomis visuomenė labai pasitiki, todėl jos turėtų būti toliau skatinamos savo teikiamomis paslaugomis ir veikla didinti žiniasklaidos naudojimo raštingumą;

| 21. | žiniasklaidos priemonės, visų pirma visuomeninė žiniasklaida, ir žurnalistikos organizacijos užima įtakingą padėtį visuomenėje ir galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį skatinant, informuojant ir didinant visuomenės informuotumą apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo svarbą; |
| --- | --- |

21.

žiniasklaidos priemonės, visų pirma visuomeninė žiniasklaida, ir žurnalistikos organizacijos užima įtakingą padėtį visuomenėje ir galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį skatinant, informuojant ir didinant visuomenės informuotumą apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo svarbą;

| 22. | atitinkamoms nacionalinėms agentūroms ir įstaigoms, visų pirma nacionalinėms žiniasklaidos reguliavimo institucijoms, be bendros veiklos, kurią jos vykdo per Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijų grupę (ERGA), priklausomai nuo nacionalinės teisinės sistemos, kurioje jos veikia, gali tekti svarbus vaidmuo tiek, kiek jos turi kompetenciją ir poziciją, kad galėtų aktyviai skatinti, organizuoti ir koordinuoti žiniasklaidos naudojimo raštingumo iniciatyvas ir suburti suinteresuotuosius subjektus, taip pat svariai prisidėti prie dezinformacijos problemos sprendimo; |
| --- | --- |

22.

atitinkamoms nacionalinėms agentūroms ir įstaigoms, visų pirma nacionalinėms žiniasklaidos reguliavimo institucijoms, be bendros veiklos, kurią jos vykdo per Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijų grupę (ERGA), priklausomai nuo nacionalinės teisinės sistemos, kurioje jos veikia, gali tekti svarbus vaidmuo tiek, kiek jos turi kompetenciją ir poziciją, kad galėtų aktyviai skatinti, organizuoti ir koordinuoti žiniasklaidos naudojimo raštingumo iniciatyvas ir suburti suinteresuotuosius subjektus, taip pat svariai prisidėti prie dezinformacijos problemos sprendimo;

| 23. | stiprinant profesionalią žurnalistiką, nepriklausomą žiniasklaidą, tiriamąją žurnalistiką ir žiniasklaidos pliuralizmą, sudarant palankesnes sąlygas piliečiams naudotis kokybiškais, patikimais ir diversifikuotais informacijos šaltiniais ir didinant visuomenės pasitikėjimą prisidedama prie demokratijos apsaugos; |
| --- | --- |

23.

stiprinant profesionalią žurnalistiką, nepriklausomą žiniasklaidą, tiriamąją žurnalistiką ir žiniasklaidos pliuralizmą, sudarant palankesnes sąlygas piliečiams naudotis kokybiškais, patikimais ir diversifikuotais informacijos šaltiniais ir didinant visuomenės pasitikėjimą prisidedama prie demokratijos apsaugos;

| 24. | svarbu skatinti Europos žiniasklaidos pramonę naudotis besiformuojančiomis technologijomis turinio kūrimo, platinimo kanalų, duomenų rinkimo ir analizės srityse, siekiant pritraukti platesnę auditoriją ir padėti jai prieiti prie įvairaus kokybiško turinio, taip pat skatinti žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

24.

svarbu skatinti Europos žiniasklaidos pramonę naudotis besiformuojančiomis technologijomis turinio kūrimo, platinimo kanalų, duomenų rinkimo ir analizės srityse, siekiant pritraukti platesnę auditoriją ir padėti jai prieiti prie įvairaus kokybiško turinio, taip pat skatinti žiniasklaidos pliuralizmą;

| 25. | svarbu toliau akcentuoti, kad reikia užtikrinti aukštesnius interneto platformų atsakomybės ir skaidrumo standartus kiek tai susiję su tolesnėmis pastangomis apsaugoti naudotojų privatumą nuo neteisėto ir žalingo turinio ir nuo dezinformacijos, kartu gerbiant saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

25.

svarbu toliau akcentuoti, kad reikia užtikrinti aukštesnius interneto platformų atsakomybės ir skaidrumo standartus kiek tai susiję su tolesnėmis pastangomis apsaugoti naudotojų privatumą nuo neteisėto ir žalingo turinio ir nuo dezinformacijos, kartu gerbiant saviraiškos laisvę;

| 26. | svarbu, kad interneto platformos bendradarbiautų su valdžios institucijomis įvairių rūšių informacijos klausimais, pavyzdžiui, informacijos apie algoritmus ir duomenų rinkinius klausimais, nes tokiu būdu būtų galima palengvinti veiksmingą platformų stebėseną siekiant spręsti dezinformacijos problemas; |
| --- | --- |

26.

svarbu, kad interneto platformos bendradarbiautų su valdžios institucijomis įvairių rūšių informacijos klausimais, pavyzdžiui, informacijos apie algoritmus ir duomenų rinkinius klausimais, nes tokiu būdu būtų galima palengvinti veiksmingą platformų stebėseną siekiant spręsti dezinformacijos problemas;

| 27. | tarpsektorinis požiūris, kuriuo siekiama ugdyti piliečių naudojimosi žiniasklaida raštingumą, kartu su skaitmenine ir technologine žiniasklaidos ir kultūros bei kūrybos pramonės pažanga, sustiprins tiek naudotojus, tiek turinio kūrėjus ir paskatins kūrybiškesnę ir konkurencingesnę žiniasklaidos pramonę; |
| --- | --- |

27.

tarpsektorinis požiūris, kuriuo siekiama ugdyti piliečių naudojimosi žiniasklaida raštingumą, kartu su skaitmenine ir technologine žiniasklaidos ir kultūros bei kūrybos pramonės pažanga, sustiprins tiek naudotojus, tiek turinio kūrėjus ir paskatins kūrybiškesnę ir konkurencingesnę žiniasklaidos pramonę;

| 28. | žiniasklaidos naudojimo raštingumo didinimui ir dezinformacijos problemos sprendimui reikia, kad visos valstybės narės laikytųsi sisteminio, strateginio ir visapusiško požiūrio, taip pat įvairių suinteresuotųjų subjektų tarpsektorinio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

28.

žiniasklaidos naudojimo raštingumo didinimui ir dezinformacijos problemos sprendimui reikia, kad visos valstybės narės laikytųsi sisteminio, strateginio ir visapusiško požiūrio, taip pat įvairių suinteresuotųjų subjektų tarpsektorinio bendradarbiavimo;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, ATSIŽVELGIANT Į JŲ KOMPETENCIJOS SRITIS IR DERAMAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 29. | sistemingai dirbti siekiant didinti visuomenės informuotumą apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo svarbą ir remti nuoseklų žiniasklaidos naudojimo raštingumo politikos plėtojimą ir jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

29.

sistemingai dirbti siekiant didinti visuomenės informuotumą apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo svarbą ir remti nuoseklų žiniasklaidos naudojimo raštingumo politikos plėtojimą ir jos įgyvendinimą;

| 30. | remti žiniasklaidos naudojimo raštingumo tinklų (nacionalinių, regioninių, vietos, teminių) kūrimą ir plėtojimą siekiant suburti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus ir sudaryti jiems sąlygas bendradarbiauti ir plėtoti tvarius ir ilgalaikius perspektyvius žiniasklaidos naudojimo raštingumo projektus ir iniciatyvas; |
| --- | --- |

30.

remti žiniasklaidos naudojimo raštingumo tinklų (nacionalinių, regioninių, vietos, teminių) kūrimą ir plėtojimą siekiant suburti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus ir sudaryti jiems sąlygas bendradarbiauti ir plėtoti tvarius ir ilgalaikius perspektyvius žiniasklaidos naudojimo raštingumo projektus ir iniciatyvas;

| 31. | plėtoti mokymosi visą gyvenimą požiūrį į visų amžiaus grupių asmenų žiniasklaidos naudojimo raštingumą ir teikti paramą šiame kontekste bandomiesiems ir mokslinių tyrimų projektams, siekiant sukurti arba išplėtoti ir įvertinti naują metodiką, veiksmus ir turinį, pritaikytus konkretiems tikslinių grupių poreikiams; |
| --- | --- |

31.

plėtoti mokymosi visą gyvenimą požiūrį į visų amžiaus grupių asmenų žiniasklaidos naudojimo raštingumą ir teikti paramą šiame kontekste bandomiesiems ir mokslinių tyrimų projektams, siekiant sukurti arba išplėtoti ir įvertinti naują metodiką, veiksmus ir turinį, pritaikytus konkretiems tikslinių grupių poreikiams;

| 32. | remti žiniasklaidos naudojimo raštingumo mokomosios ir lavinimo medžiagos rengimą ir dalijimąsi ja, taip pat sisteminio požiūrio plėtojimą dėl įvairių sričių specialistų (pvz., bibliotekininkų, muziejų darbuotojų, su jaunimu dirbančių asmenų, mokytojų, žiniasklaidos naudojimo raštingumo srities specialistų, žurnalistų) kompetencijos gerinimo, kad jie galėtų stiprinti savo svarbų vaidmenį ugdant piliečių žiniasklaidos naudojimo raštingumą; |
| --- | --- |

32.

remti žiniasklaidos naudojimo raštingumo mokomosios ir lavinimo medžiagos rengimą ir dalijimąsi ja, taip pat sisteminio požiūrio plėtojimą dėl įvairių sričių specialistų (pvz., bibliotekininkų, muziejų darbuotojų, su jaunimu dirbančių asmenų, mokytojų, žiniasklaidos naudojimo raštingumo srities specialistų, žurnalistų) kompetencijos gerinimo, kad jie galėtų stiprinti savo svarbų vaidmenį ugdant piliečių žiniasklaidos naudojimo raštingumą;

| 33. | skatinti kultūros institucijas, pilietinės visuomenės organizacijas ir žurnalistų organizacijas integruoti visą gyvenimą trunkančio žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymo programas ir skatinti visų rūšių žiniasklaidos organizacijas, ypač visuomeninę žiniasklaidą, plėtoti ir skatinti žiniasklaidos naudojimo raštingumo iniciatyvas ir dalyvauti kitų suinteresuotųjų subjektų iniciatyvose ir projektuose; |
| --- | --- |

33.

skatinti kultūros institucijas, pilietinės visuomenės organizacijas ir žurnalistų organizacijas integruoti visą gyvenimą trunkančio žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymo programas ir skatinti visų rūšių žiniasklaidos organizacijas, ypač visuomeninę žiniasklaidą, plėtoti ir skatinti žiniasklaidos naudojimo raštingumo iniciatyvas ir dalyvauti kitų suinteresuotųjų subjektų iniciatyvose ir projektuose;

| 34. | toliau nagrinėti profesionalios žurnalistikos, kaip tvaraus pasaulinės skaitmeninės žiniasklaidos aplinkos elemento, propagavimo ir skatinimo galimybes; |
| --- | --- |

34.

toliau nagrinėti profesionalios žurnalistikos, kaip tvaraus pasaulinės skaitmeninės žiniasklaidos aplinkos elemento, propagavimo ir skatinimo galimybes;

| 35. | tobulinti esamus mokymo modelius ir prireikus kurti naujus, kad Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose būtų ugdomi skaitmeniniai įgūdžiai siekiant skatinti veiksmingą novatoriškų technologijų naudojimą ir neatsilikti nuo technologinės pažangos; |
| --- | --- |

35.

tobulinti esamus mokymo modelius ir prireikus kurti naujus, kad Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose būtų ugdomi skaitmeniniai įgūdžiai siekiant skatinti veiksmingą novatoriškų technologijų naudojimą ir neatsilikti nuo technologinės pažangos;

PRAŠO KOMISIJOS:

| 36. | toliau stiprinti ir plėtoti Europos žiniasklaidos naudojimo raštingumo savaitės koncepciją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir skatinti dalyvavimą tame renginyje; |
| --- | --- |

36.

toliau stiprinti ir plėtoti Europos žiniasklaidos naudojimo raštingumo savaitės koncepciją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir skatinti dalyvavimą tame renginyje;

| 37. | būsimoje Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatorijoje sukurti mechanizmus, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimui ir savanoriškam keitimuisi idėjomis bei praktikos pavyzdžiais žiniasklaidos naudojimo raštingumo srityje; |
| --- | --- |

37.

būsimoje Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatorijoje sukurti mechanizmus, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimui ir savanoriškam keitimuisi idėjomis bei praktikos pavyzdžiais žiniasklaidos naudojimo raštingumo srityje;

| 38. | pasiūlyti galimus tolesnius veiksmus siekiant rasti ilgalaikius, sisteminius ir veiksmingus sprendimus dezinformacijos problemai spręsti, remiantis tiek atliktų, tiek būsimų jau įgyvendintų priemonių išsamių tyrimų ir analizės rezultatais, be kita ko, skiriant deramą dėmesį Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijų grupės šioje srityje atliekamam darbui ir būtinam nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

38.

pasiūlyti galimus tolesnius veiksmus siekiant rasti ilgalaikius, sisteminius ir veiksmingus sprendimus dezinformacijos problemai spręsti, remiantis tiek atliktų, tiek būsimų jau įgyvendintų priemonių išsamių tyrimų ir analizės rezultatais, be kita ko, skiriant deramą dėmesį Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijų grupės šioje srityje atliekamam darbui ir būtinam nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimui;

| 39. | apsvarstyti (atsižvelgiant į neseniai paskelbtą 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir į naujo skaitmeninių paslaugų akto, Europos demokratijos veiksmų plano ir Žiniasklaidos bei audiovizualinio sektoriaus veiksmų plano rengimą), ar reikia veiksmingesnių metodų dezinformacijos problemoms spręsti taip, kad nebūtų trukdoma pagrindinių teisių apsaugai, o vienas iš pagrindinių principų būtų platformų skaidrumas ir atsakomybė; |
| --- | --- |

39.

apsvarstyti (atsižvelgiant į neseniai paskelbtą 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir į naujo skaitmeninių paslaugų akto, Europos demokratijos veiksmų plano ir Žiniasklaidos bei audiovizualinio sektoriaus veiksmų plano rengimą), ar reikia veiksmingesnių metodų dezinformacijos problemoms spręsti taip, kad nebūtų trukdoma pagrindinių teisių apsaugai, o vienas iš pagrindinių principų būtų platformų skaidrumas ir atsakomybė;

| 40. | užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į įvairių valstybių narių vietos ypatumus ir pajėgumus, taip pat į tai, kad visi atitinkami suinteresuotieji subjektai visose valstybėse narėse turi glaudžiai bendradarbiauti, kad galimos priemonės būtų taikomos ir veiksmingos ir kad jas būtų galima veiksmingai ir nepriklausomai patikrinti; |
| --- | --- |

40.

užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į įvairių valstybių narių vietos ypatumus ir pajėgumus, taip pat į tai, kad visi atitinkami suinteresuotieji subjektai visose valstybėse narėse turi glaudžiai bendradarbiauti, kad galimos priemonės būtų taikomos ir veiksmingos ir kad jas būtų galima veiksmingai ir nepriklausomai patikrinti;

| 41. | bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengti ES finansuojamų žiniasklaidos naudojimo raštingumo projektų ir iniciatyvų sisteminius kriterijus bei vertinimo procesus ir parengti vienodą lyginamąją valstybių narių ataskaitų apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymą teikimo metodiką, vadovaujantis būsimomis gairėmis, numatytomis patikslintoje Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje, kurias turi paskelbti Komisija pasikonsultavusi su Ryšių komitetu; |
| --- | --- |

41.

bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengti ES finansuojamų žiniasklaidos naudojimo raštingumo projektų ir iniciatyvų sisteminius kriterijus bei vertinimo procesus ir parengti vienodą lyginamąją valstybių narių ataskaitų apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymą teikimo metodiką, vadovaujantis būsimomis gairėmis, numatytomis patikslintoje Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje, kurias turi paskelbti Komisija pasikonsultavusi su Ryšių komitetu;

PRAŠO KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ, ATSIŽVELGIANT Į JŲ KOMPETENCIJOS SRITIS IR DERAMAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 42. | tęsti dabartinį darbą ir dėti tolesnes pastangas, susijusias su sisteminiu, visapusišku ir tarpsektoriniu požiūriu į žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymą ir informuotumo apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo svarbą didinimą; šioje srityje dedamos nacionalinės pastangos, įskaitant finansavimo iniciatyvas, turėtų būti papildomos ES lygmeniu; |
| --- | --- |

42.

tęsti dabartinį darbą ir dėti tolesnes pastangas, susijusias su sisteminiu, visapusišku ir tarpsektoriniu požiūriu į žiniasklaidos naudojimo raštingumo ugdymą ir informuotumo apie žiniasklaidos naudojimo raštingumo svarbą didinimą; šioje srityje dedamos nacionalinės pastangos, įskaitant finansavimo iniciatyvas, turėtų būti papildomos ES lygmeniu;

| 43. | skatinti geriau išnaudoti ES fondų ir ES programų teikiamas galimybes remti švietimą žiniasklaidos klausimais ir įvairius žiniasklaidos naudojimo raštingumo projektus bei iniciatyvas (pvz., remti žiniasklaidą pagal programą „Kūrybiška Europa“, visų pirma pagal naują paramos žiniasklaidai priemonę) ir plėtoti papildomus finansavimo šaltinius, taip pat kurti atitinkamų ES programų sinergiją; |
| --- | --- |

43.

skatinti geriau išnaudoti ES fondų ir ES programų teikiamas galimybes remti švietimą žiniasklaidos klausimais ir įvairius žiniasklaidos naudojimo raštingumo projektus bei iniciatyvas (pvz., remti žiniasklaidą pagal programą „Kūrybiška Europa“, visų pirma pagal naują paramos žiniasklaidai priemonę) ir plėtoti papildomus finansavimo šaltinius, taip pat kurti atitinkamų ES programų sinergiją;

| 44. | užtikrinti, kad žiniasklaidos naudojimo raštingumo priemonės, skirtos nepilnamečiams pagal Strategiją dėl vaikams geresnio interneto, neatsiliktų nuo nuolat kintančios skaitmeninės aplinkos; |
| --- | --- |

44.

užtikrinti, kad žiniasklaidos naudojimo raštingumo priemonės, skirtos nepilnamečiams pagal Strategiją dėl vaikams geresnio interneto, neatsiliktų nuo nuolat kintančios skaitmeninės aplinkos;

| 45. | finansuoti ir skatinti sisteminius ir reguliarius žiniasklaidos naudojimo raštingumo ir žiniasklaidos bei skaitmeninių platformų poveikio mokslinius tyrimus (pvz., sisteminius žiniasklaidos naudojimo raštingumo priemonių ir iniciatyvų mokslinius tyrimus; naujų žiniasklaidos ir ryšių platformų įtakos piliečių gerovei mokslinius tyrimus; algoritmų ir dirbtinio intelekto veikimo ir jų įtakos viešajai nuomonei, žmonių gyvenimui ir žiniasklaidos vartojimui, taip pat Europos žiniasklaidai ir audiovizualiniam sektoriui mokslinius tyrimus); |
| --- | --- |

45.

finansuoti ir skatinti sisteminius ir reguliarius žiniasklaidos naudojimo raštingumo ir žiniasklaidos bei skaitmeninių platformų poveikio mokslinius tyrimus (pvz., sisteminius žiniasklaidos naudojimo raštingumo priemonių ir iniciatyvų mokslinius tyrimus; naujų žiniasklaidos ir ryšių platformų įtakos piliečių gerovei mokslinius tyrimus; algoritmų ir dirbtinio intelekto veikimo ir jų įtakos viešajai nuomonei, žmonių gyvenimui ir žiniasklaidos vartojimui, taip pat Europos žiniasklaidai ir audiovizualiniam sektoriui mokslinius tyrimus);

| 46. | remti audiovizualinį sektorių kuriant kokybišką Europos turinį ir platinimo platformas, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos ekonominį poveikį audiovizualiniam sektoriui apskritai; |
| --- | --- |

46.

remti audiovizualinį sektorių kuriant kokybišką Europos turinį ir platinimo platformas, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos ekonominį poveikį audiovizualiniam sektoriui apskritai;

| 47. | skatinti platformas ir žiniasklaidos priemones bendradarbiauti kuriant priemones ir procesus, kuriais būtų skatinamas kokybiškų naujienų šaltinių matomumas ir aptinkamumas, taip pat kokybiško Europos audiovizualinio turinio matomumas ir aptinkamumas. |
| --- | --- |

47.

skatinti platformas ir žiniasklaidos priemones bendradarbiauti kuriant priemones ir procesus, kuriais būtų skatinamas kokybiškų naujienų šaltinių matomumas ir aptinkamumas, taip pat kokybiško Europos audiovizualinio turinio matomumas ir aptinkamumas.

---

(1)  Remiamasi apibrėžtimis, išdėstytomis Žiniasklaidos naudojimo raštingumo ekspertų grupės tiksluose ir peržiūrėtoje Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje.

---

PRIEDAS

Susiję politikos dokumentai

Europos Vadovų Taryba

2018 m. spalio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 13/18)

2018 m. gruodžio 13 ir 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 17/18)

2019 m. kovo 21 ir 22 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 1/19)

2019 m. birželio 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 9/19)

Nauja 2019–2024 m. strateginė darbotvarkė (Europos Vadovų Tarybos priimta 2019 m. birželio 20 d.)

Taryba

Tarybos išvados dėl europinio požiūrio į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje (OL C 140, 2008 6 6, p. 8).

Tarybos išvados dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje (OL C 301, 2009 12 11, p. 12).

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo skaitmeninėje aplinkoje (OL C 32, 2014 2 4, p. 6).

Tarybos išvados dėl Europos audiovizualinės politikos skaitmeniniame amžiuje (OL C 433, 2014 12 3, p. 2).

Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį (OL C 172, 2015 5 27, p. 13).

Tarybos išvados dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo ugdymo pasitelkiant švietimą ir mokymą (OL C 212, 2016 6 14, p. 5).

Tarybos išvados dėl kultūros prieinamumo naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis skatinimo, daugiausia dėmesio skiriant auditorijos formavimui (OL C 425, 2017 12 12, p. 4).

Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (OL C 189, 2018 6 4, p. 1).

Tarybos išvados dėl Europos turinio stiprinimo skaitmeninėje ekonomikoje (OL C 457, 2018 12 19, p. 2).

Tarybos ir valstybių narių išvados dėl laisvų ir sąžiningų Europos Parlamento rinkimų užtikrinimo (2019 m. vasario mėn. Bendrųjų reikalų tarybos priimtas dok. 6573/1/19 REV 1)

Tarybos išvados dėl demokratijos (2019 m. spalio mėn. Užsienio reikalų tarybos priimtas dok. 12836/19)

Tarybos išvados dėl papildomų pastangų siekiant didinti atsparumą ir kovoti su hibridinėmis grėsmėmis (2019 m. gruodžio mėn. Bendrųjų reikalų tarybos priimtas dok. 14972/19)

Komisija

Komunikatai

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“, COM(2012) 196 final |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“, COM(2012) 196 final

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“, COM(2015) 192 final |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“, COM(2015) 192 final

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“, COM(2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“, COM(2016) 288 final

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kova su neteisėtu turiniu internete. Siekis didinti interneto platformų atsakomybę“, COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kova su neteisėtu turiniu internete. Siekis didinti interneto platformų atsakomybę“, COM(2017) 555 final

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kova su internetine dezinformacija“, COM(2018) 236 final |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kova su internetine dezinformacija“, COM(2018) 236 final

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Dirbtinis intelektas Europai“, COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Dirbtinis intelektas Europai“, COM(2018) 237 final

| — | Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl komunikato „Europos kova su internetine dezinformacija“ įgyvendinimo, COM(2018) 794 final |
| --- | --- |

—

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl komunikato „Europos kova su internetine dezinformacija“ įgyvendinimo, COM(2018) 794 final

Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendri komunikatai

| — | Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kovos su dezinformacija veiksmų planas“, JOIN(2018) 36 final |
| --- | --- |

—

Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kovos su dezinformacija veiksmų planas“, JOIN(2018) 36 final

| — | Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kovos su dezinformacija veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita“, JOIN(2019) 12 final |
| --- | --- |

—

Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kovos su dezinformacija veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita“, JOIN(2019) 12 final

| — | Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planas“, JOIN(2020) 5 final |
| --- | --- |

—

Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planas“, JOIN(2020) 5 final

Kiti tyrimai ir ataskaitos

Žiniasklaidos naudojimo raštingumo praktikos ir veiksmų ES 28 valstybėse narėse apžvalga (Europos audiovizualinė observatorija, 2016 m.)

Siekiant Europos žiniasklaidos suverenumo. Visuomeninės žiniasklaidos strategija siekiant pasitelkti duomenis, algoritmus ir dirbtinį intelektą (Guillaume Klossa, 2019 m.)

Veiklos, vykdytos siekiant padėti Europos Komisijai vykdyti tarpinę Kovos su dezinformacija praktikos kodekso stebėseną, ataskaita (Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijų grupė, 2019 m.)

Peržiūrėtos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos įgyvendinimas (Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijų grupė, 2019 m.)

Kaip socialinės žiniasklaidos bendrovės nesugeba suvaldyti neautentiško elgesio internete (NATO strateginės komunikacijos kompetencijos centras, 2019 m.)

Žiniasklaidos naudojimo raštingumo ir įgalėjimo internete problemų, kylančių dėl algoritmais grindžiamų žiniasklaidos paslaugų, tyrimas (SMART 2017/0081) („RAND Europe“ ir „Open Evidence“, 2019 m.)

ERGA ataskaita apie dezinformaciją: Praktikos kodekso įgyvendinimo įvertinimas (2020 m.)

---

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/29

---

Pranešimas tam tikriems asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2014/145/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, numatytos ribojamosios priemonės

(2020/C 193/07)

Toliau pateikta informacija yra skirta Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (Nr. 4), Aleksandr Viktorovich VITKO (Nr. 19), Vladislav Yurievich SURKOV (Nr. 29), Dmitry Nikolayevich KOZAK (Nr. 34), Sergei Ivanovich NEVEROV (Nr. 40), Sergey Gennadevich TSYPLAKOV (Nr. 47), Rashid Gumarovich NURGALIEV (Nr. 76), Vladimir ANTYUFEYEV (Nr. 87), Andrey Yurevich PINCHUK (Nr. 100), Viktor Petrovich VODOLATSKY (Nr. 109), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (Nr. 131), Ekaterina Vladimirovna GOGIASHVILI (Nr. 141), Zaur Raufovich ISMAILOV (Nr. 146), Konstantin Mikhailovich BAKHAREV (Nr. 153), Dmitry Anatolievich BELIK (Nr. 154), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (Nr. 158), Evgeniy Petrovich GRABCHAK (Nr. 159) ir Krymo Respublikos įmonei „Azov distillery plant“ (Nr. 17), federalinei biudžetinei mokslo įstaigai „Visos Rusijos vynuogininkystės ir vyno gamybos mokslinių tyrimų institutas „Magarach““, Rusijos mokslų akademija (Nr. 19), asmenims ir subjektams, įtrauktiems į Tarybos sprendimo 2014/145/BUSP (1) priedą ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 269/2014 (2) dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, I priedą.

Taryba ketina ir toliau taikyti ribojamąsias priemones pirmiau nurodytiems asmenims ir subjektams, remdamasi naujais motyvų pareiškimais. Šie asmenys ir subjektai informuojami, kad anksčiau nei 2020 m. birželio 16 d. jie gali pateikti Tarybai prašymą gauti numatomus jų įtraukimo į sąrašą motyvų pareiškimus šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OL L 78, 2014 3 17, p. 16.

(2)  OL L 78, 2014 3 17, p. 6.

---

Europos Komisija

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/30

---

Euro kursas (1)

2020 m. birželio 8 d.

(2020/C 193/08)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1285 |
| JPY | Japonijos jena | 123,41 |
| DKK | Danijos krona | 7,4555 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,89173 |
| SEK | Švedijos krona | 10,3978 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0861 |
| ISK | Islandijos krona | 149,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,4603 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,585 |
| HUF | Vengrijos forintas | 344,16 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4333 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8359 |
| TRY | Turkijos lira | 7,6574 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6156 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5126 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,7460 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7291 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5700 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 353,20 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,9799 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,9836 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5650 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 815,42 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8159 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,301 |
| RUB | Rusijos rublis | 77,0563 |
| THB | Tailando batas | 35,474 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,5702 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,3220 |
| INR | Indijos rupija | 85,2410 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1285

JPY

Japonijos jena

123,41

DKK

Danijos krona

7,4555

GBP

Svaras sterlingas

0,89173

SEK

Švedijos krona

10,3978

CHF

Šveicarijos frankas

1,0861

ISK

Islandijos krona

149,50

NOK

Norvegijos krona

10,4603

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,585

HUF

Vengrijos forintas

344,16

PLN

Lenkijos zlotas

4,4333

RON

Rumunijos lėja

4,8359

TRY

Turkijos lira

7,6574

AUD

Australijos doleris

1,6156

CAD

Kanados doleris

1,5126

HKD

Honkongo doleris

8,7460

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7291

SGD

Singapūro doleris

1,5700

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 353,20

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,9799

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,9836

HRK

Kroatijos kuna

7,5650

IDR

Indonezijos rupija

15 815,42

MYR

Malaizijos ringitas

4,8159

PHP

Filipinų pesas

56,301

RUB

Rusijos rublis

77,0563

THB

Tailando batas

35,474

BRL

Brazilijos realas

5,5702

MXN

Meksikos pesas

24,3220

INR

Indijos rupija

85,2410

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

Audito Rūmai

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/31

---

Specialioji ataskaita Nr. 13/2020

„Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“

(2020/C 193/09)

Europos Audito Rūmai šiuo raštu Jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 13/2020 „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“.

Ši ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje http://eca.europa.eu.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/32

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 193/10)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Colony Capital, Inc.“ (toliau – „Colony Capital“, Jungtinės Valstijos), |
| --- | --- |

—

„Colony Capital, Inc.“ (toliau – „Colony Capital“, Jungtinės Valstijos),

| — | „Public Sector Pension Investment Board“ (toliau – PSP, Kanada), |
| --- | --- |

—

„Public Sector Pension Investment Board“ (toliau – PSP, Kanada),

| — | „Next Generation Data Ltd“ (toliau – NGD, Jungtinė Karalystė). |
| --- | --- |

—

„Next Generation Data Ltd“ (toliau – NGD, Jungtinė Karalystė).

„Colony Capital“ ir PSP įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą visos įmonės NGD kontrolę.

2.

| — | „Colony Capital“ – pasaulinio portfelio, kurį, be kita ko, sudaro investicijos į skaitmeninę infrastruktūrą, įskaitant mobiliojo ryšio bokštus, duomenų centrus, mažus mobiliojo ryšio tinklus ir šviesolaidinius tinklus, valdymas. |
| --- | --- |

—

„Colony Capital“ – pasaulinio portfelio, kurį, be kita ko, sudaro investicijos į skaitmeninę infrastruktūrą, įskaitant mobiliojo ryšio bokštus, duomenų centrus, mažus mobiliojo ryšio tinklus ir šviesolaidinius tinklus, valdymas.

| — | PSP – Kanados federalinės valdžios įstaigų, Kanados ginkluotųjų pajėgų, Karališkosios Kanados raitosios policijos, taip pat ginkluotųjų pajėgų rezervo pensijų fondų valdymas. |
| --- | --- |

—

PSP – Kanados federalinės valdžios įstaigų, Kanados ginkluotųjų pajėgų, Karališkosios Kanados raitosios policijos, taip pat ginkluotųjų pajėgų rezervo pensijų fondų valdymas.

| — | NGD – užsiima duomenų centrų projektavimu, statyba, eksploatavimu ir nuolatiniu valdymu Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

—

NGD – užsiima duomenų centrų projektavimu, statyba, eksploatavimu ir nuolatiniu valdymu Jungtinėje Karalystėje.

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/34

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 193/11)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

ES Nr. PDO-FR-0128-AM03 – 2018 12 24

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

| Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre |
| --- |
| Adresas: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France |
| Tel. +33 254375213 |
| Faks. +33 254370421 |
| E. paštas syndicataocpouligny@sfr.fr |

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre

Adresas: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France

Tel. +33 254375213

Faks. +33 254370421

E. paštas syndicataocpouligny@sfr.fr

Grupę sudaro augintojai ir perdirbėjai, todėl ji turi teisėtą interesą pateikti paraišką.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☒ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☒

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita: nacionaliniai reikalavimai, kontrolė, kontaktiniai grupės ir valstybės narės atsakingos tarnybos duomenys |
| --- | --- |

☒

Kita: nacionaliniai reikalavimai, kontrolė, kontaktiniai grupės ir valstybės narės atsakingos tarnybos duomenys

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

5.1.   Produkto aprašymas

Tekstas:

„Pouligny-Saint-Pierre“ yra piramidės su keturkampio pagrindu formos sūris, gaminamas tik iš ožkų pieno ir formuojamas induose, kurių apatinė dalis yra 6,5 cm, o viršutinė dalis –2,5 cm dydžio.“

keičiamas taip:

„Pouligny-Saint-Pierre“ yra aukštos piramidės su taisyklingomis briaunomis ir keturkampio pagrindu formos sūris, gaminamas tik iš nenugriebto žalio ožkų pieno.“

Pareiga naudoti žalią nenugriebtą pieną sustiprina ryšį su geografine vietove, nes išsaugoma vietinė pieno flora. Piramidės apibūdinimas papildytas, kad atitiktų produkto aprašymą. Informacija apie formavimo indo matmenis perkelta į 5.3.4 dalį.

Sakinys:

„Jis gaminamas daugiausia iš rūgštinės pieno sutraukos.“

papildomas taip:

„Jis gaminamas iš rūgštinės pieno sutraukos, taikant lėtos koaguliacijos ir savaiminio nuvarvėjimo metodus.“

Išbraukiamas nereikalingas žodis „daugiausia“, nes sutrauka visada yra pieno sutrauka. Nuoroda į lėtą koaguliaciją perkelta iš dalies „Gamybos metodas“, nes ji neprisideda prie produkto aprašymo. Nuoroda į savaiminį nuvarvėjimą atitinka šiuo metu taikomus metodus, kurie leidžia išsaugoti rūgštinės pieno sutraukos struktūrą.

Sakinys:

„Tai minkštas, sūrokas, nekaitintas, su paviršiniu pelėsiu sūris.“

keičiamas taip:

„Tai minkštas sūrokas sūris. Jo paviršius padengtas pelėsiu, o pluta yra baltos, dramblio kaulo arba melsvos spalvos su marmuriniu atspalviu ir smulkiomis raukšlėmis.“

Siekiant geriau apibūdinti produktą, papildytas jo išorės aprašymas. Nauja formuluotė aiškiau apibūdina sūrio savybes.

Įtraukiamas šis tekstas:

„Pjaunamas sūris yra tvirtas. Pjūvis gražus, vienalytis ir lygus, baltos spalvos, gali būti dramblio kaulo atspalvių. Skonis subalansuotas, nejuntama druskos ar rūgšties pertekliaus.

Sūriui būdingi dominuojantys pieno ir fermentacijos aromatai su ožkų, grybų ir lazdynų riešutų natomis.

Tekstūra kreminė, tirpstanti burnoje.“

Plutos išvaizdos ir produkto skonio aprašymas papildytas siekiant geriau apibūdinti sūrį. Nauja formuluotė aiškiau apibūdina sūrio savybes.

Sakinys:

„Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje ne mažesnis kaip 45 %, sausosios medžiagos sūryje yra ne mažiau kaip 90 g.“

keičiamas tekstu:

„Gaminamas dviejų dydžių sūris:

| — | „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio ne mažesnis kaip 250 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis yra ne mažesnis kaip 90 g, |
| --- | --- |

—

„Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio ne mažesnis kaip 250 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis yra ne mažesnis kaip 90 g,

| — | mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 150 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis sudaro 55–85 g. |
| --- | --- |

—

mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 150 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis sudaro 55–85 g.

Riebalai sausojoje medžiagoje sudaro 45 %

Abiejų dydžių „Pouligny-Saint-Pierre“ galutiniam vartotojui pateikiami ir parduodami vienetais.“

Atsižvelgiant į nacionalinį dokumentą, susijusį su reglamentais (EB) Nr. 1107/96 ir Nr. 1019/2009, gaminamas ir mažesnio dydžio „Pouligny-Saint-Pierre“ sūris.

Taigi, „Pouligny-Saint-Pierre“ gali būti dviejų dydžių, be to, įtraukiamas bendras produkto svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio.

Sūrio svorio išraiška sausosios medžiagos kiekiu ir mažiausio sausojo ekstrakto kiekio sūryje nustatymas leidžia iš prekybos pašalinti pernelyg mažus (dėl nepavykusio formavimo) ir pernelyg drėgnus (dėl nepakankamo nuvarvėjimo ir (arba) pernelyg drėgnos sutraukos naudojimo) sūrius.

Įtraukiama nuostata, kad sūriai turi būti parduodami vienetais, t. y. nepjaustyti, nes grupė nenori leisti pardavinėti pjaustytus sūrius. Pjaustymas daro neigiamą įtaką sūrio, ypač mažojo, juslinių savybių išsaugojimui (visų pirma apkarsta ir apdžiūva minkštimas).

Bendrojo dokumento tekstas:

„Minkštas, sūrokas, nekaitintas, su paviršiniu pelėsiu, piramidės su keturkampio pagrindu formos nenugriebto ožkų pieno sūris.

Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje ne mažesnis kaip 45 %, sausosios medžiagos sūryje ne mažiau kaip 90 g.“

keičiamas taip:

„Pouligny-Saint-Pierre“ yra aukštos piramidės su taisyklingomis briaunomis ir keturkampio pagrindu formos sūris, gaminamas tik iš nenugriebto žalio ožkų pieno.

Jis gaminamas iš rūgštinės pieno sutraukos, taikant lėtos koaguliacijos ir savaiminio nuvarvėjimo metodus.

Tai minkštas sūrokas sūris. Jo paviršius padengtas pelėsiu, o pluta yra baltos, dramblio kaulo arba melsvos spalvos su marmuriniu atspalviu ir smulkiomis raukšlėmis.

Pjaunamas sūris yra tvirtas. Pjūvis gražus, vienalytis ir lygus, baltos spalvos, gali būti dramblio kaulo atspalvių. Skonis subalansuotas, nejuntama druskos ar rūgšties pertekliaus.

Sūriui būdingi dominuojantys pieno ir fermentacijos aromatai su ožkų, grybų ir lazdynų riešutų natomis.

Tekstūra kreminė, tirpstanti burnoje.

Gaminamas dviejų dydžių sūris:

| — | „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio ne mažesnis kaip 250 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis yra ne mažesnis kaip 90 g, |
| --- | --- |

—

„Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio ne mažesnis kaip 250 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis yra ne mažesnis kaip 90 g,

| — | mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 150 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis sudaro 55–85 g. |
| --- | --- |

—

mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 150 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis sudaro 55–85 g.

Riebalai sausojoje medžiagoje sudaro 45 %

Abiejų dydžių „Pouligny-Saint-Pierre“ galutiniam vartotojui pateikiami ir parduodami vienetais.“

5.2.   Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Specifikacijos tekstas:

„Gamybos vietovė apima kelias Endro departamento komunas (Le Blano apskritis); komunų sąrašą žr. 1986 m. gruodžio 29 d. dekreto 1 straipsnyje.

Bélâbre kantonas: Mauvières, Saint-Hilaire-sur-Benaize komunos;

Le Blanc kantonas: visos komunos;

Mézières-en-Brenne kantonas: Azay-le-Ferron komuna;

Tournon-Saint-Martin kantonas: visos komunos.“

keičiamas taip:

„Pienas turi būti gaunamas, o sūriai gaminami ir nokinami geografinėje vietovėje, kurią sudaro šios Endro departamento (36) komunos:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

Bendrojo dokumento tekstas:

„22 Endro departamento komunos:

Le Blanc ir Tournon-Saint-Martin kantonai – visos komunos;

Bélâbre kantonas – Mauvières ir Saint-Hilaire-sur-Bénaize komunos;

Mézières-en-Brenne kantonas – Azay-le-Ferron komuna.“

keičiamas taip:

„Pienas turi būti gaunamas, o sūriai gaminami ir nokinami geografinėje vietovėje, kurią sudaro šios Endro departamento (36) komunos:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

Ankstesnėje specifikacijoje geografinė vietovė buvo nurodyta pateikiant kantonų sąrašą, o dabar apibrėžiama komunų sąrašu, kuris tiksliau apibūdina vietovę. Geografinės vietovės ribos nekeičiamos. Atitinkamai keičiamas bendrasis dokumentas.

5.3.   Įrodymai, kad produktas yra iš konkrečios geografinės vietovės

Įrodymai, kad produktas yra iš konkrečios geografinės vietovės

Tekstas:

„Kiekvienas pieno gamintojas, perdirbimo ir nokinimo įmonė užpildo ir pateikia INAO registruoti tinkamumo deklaraciją. Pagal šias deklaracijas INAO gali nustatyti visus ūkinės veiklos vykdytojus. Veiklos vykdytojai INAO turi pateikti registrus, taip pat visus pieno ir sūrių kilmei, kokybei ir gamybos sąlygoms patikrinti reikalingus dokumentus.

Per produkto su kilmės vietos nuoroda patikrinimą atliekami analitiniai ir jusliniai tyrimai leidžia užtikrinti šiems tyrimams pateikiamų produktų kokybę ir tipines savybes.“

keičiamas taip:

„4.1.   Veiklos vykdytojų identifikacinė informacija

Kiekvienas su produkto su SKVN „Pouligny-Saint-Pierre“ gamybos sąlygomis susijęs veiklos vykdytojas privalo pagal Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (INAO) direktoriaus patvirtintą pavyzdinį modelį užpildyti identifikacinės informacijos deklaraciją ir ne vėliau kaip likus dviem mėnesiams iki atitinkamos veiklos pradžios nusiųsti ją grupei.

4.2.   Deklaravimo pareiga

Deklaracijos, kurių reikia siekiant nustatyti ir stebėti produktus, skirtus parduoti su kilmės vietos nuoroda:

Kiekvienais metais iki vasario 15 d. pagal INAO direktoriaus patvirtintą modelį atliekami šie veiksmai:

| — | Kiekvienas pieno gamintojas, perdirbimo ir nokinimo cechas grupei pateikia išsamią metinę pagaminto kiekio deklaraciją, kurioje pagal mėnesius nurodomas praėjusiais metais pagaminto „Pouligny-Saint-Pierre“ kiekis. |
| --- | --- |

—

Kiekvienas pieno gamintojas, perdirbimo ir nokinimo cechas grupei pateikia išsamią metinę pagaminto kiekio deklaraciją, kurioje pagal mėnesius nurodomas praėjusiais metais pagaminto „Pouligny-Saint-Pierre“ kiekis.

| — | Jei ūkyje silosas naudojamas ne tik ožkoms, bet ir kitiems gyvuliams šerti, augintojai grupei pateikia metinę sunaudoto siloso deklaraciją. |
| --- | --- |

—

Jei ūkyje silosas naudojamas ne tik ožkoms, bet ir kitiems gyvuliams šerti, augintojai grupei pateikia metinę sunaudoto siloso deklaraciją.

| — | Kiekvienas perdirbimo ir nokinimo cechas grupei pateikia visų ožkų augintojų ir pieno gamintojų deklaraciją, kurioje nurodomos jų pavardės (pavadinimai), adresai ir surinktas kiekis. |
| --- | --- |

—

Kiekvienas perdirbimo ir nokinimo cechas grupei pateikia visų ožkų augintojų ir pieno gamintojų deklaraciją, kurioje nurodomos jų pavardės (pavadinimai), adresai ir surinktas kiekis.

4.3.   Registrų pildymas

4.3.1.   Atsekamumas

Kiekvienas veiklos vykdytojas atitinkamuose dokumentuose registruoja tokius duomenis:

| | pieno gamintojai:






  — | savaitinį pieno, skirto perdirbti į „Pouligny-Saint-Pierre“, kiekį; |
| --- | --- | --- |

pieno gamintojai:

—

savaitinį pieno, skirto perdirbti į „Pouligny-Saint-Pierre“, kiekį;

| | perdirbimo cechas:






  — | per vieną kartą surinkto pieno kiekį, |
| --- | --- | --- |

perdirbimo cechas:

—

per vieną kartą surinkto pieno kiekį,

| — | per vieną gamybos dieną į „Pouligny-Saint-Pierre“ sūrį perdirbto pieno kiekį, |
| --- | --- |

—

per vieną gamybos dieną į „Pouligny-Saint-Pierre“ sūrį perdirbto pieno kiekį,

| — | per vieną gamybos dieną pagamintų sūrių, kuriems gali būti taikoma kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, skaičių, |
| --- | --- |

—

per vieną gamybos dieną pagamintų sūrių, kuriems gali būti taikoma kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, skaičių,

| — | žemesnei kategorijai priskirtų sūrių skaičių, |
| --- | --- |

—

žemesnei kategorijai priskirtų sūrių skaičių,

| — | sūrių, skirtų parduoti su kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, skaičių; |
| --- | --- |

—

sūrių, skirtų parduoti su kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, skaičių;

| | nokinimo cechas:






  — | sūrių, pirktų nokinti ir skirtų parduoti su kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, kiekį ir kilmę, |
| --- | --- | --- |

nokinimo cechas:

—

sūrių, pirktų nokinti ir skirtų parduoti su kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, kiekį ir kilmę,

| — | sunokintų ir supakuotų „Pouligny-Saint-Pierre“ skaičių, |
| --- | --- |

—

sunokintų ir supakuotų „Pouligny-Saint-Pierre“ skaičių,

| — | žemesnei kategorijai priskirtų sūrių skaičių, |
| --- | --- |

—

žemesnei kategorijai priskirtų sūrių skaičių,

| — | sūrių, skirtų parduoti su kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, skaičių. |
| --- | --- |

—

sūrių, skirtų parduoti su kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“, skaičių.

Dokumentuose taip pat nurodomi partijų numeriai, leidžiantys identifikuoti ir atsekti pieną ir sūrius, kuriems gali būti suteikiama kilmės vietos nuoroda „Pouligny-Saint-Pierre“.

4.3.2.   Gamybos sąlygų laikymosi stebėsena

Pieno gamintojai kontrolės įstaigoms visų pirma pateikia dokumentus, leidžiančius patikrinti:

| — | ūkio ir jam priklausančių sklypų geografinę padėtį, |
| --- | --- |

—

ūkio ir jam priklausančių sklypų geografinę padėtį,

| — | natūralių ar laikinų pievų, skirtų ožkų bandos pašarams, plotą, taip pat ožkų pašarams skirtų javų, baltyminių ir aliejinių augalų plotus, |
| --- | --- |

—

natūralių ar laikinų pievų, skirtų ožkų bandos pašarams, plotą, taip pat ožkų pašarams skirtų javų, baltyminių ir aliejinių augalų plotus,

| — | natūralių ar laikinų pievų, taip pat javų, baltyminių ir aliejinių augalų, skirtų visiems ūkyje auginamiems gyvuliams, plotus, |
| --- | --- |

—

natūralių ar laikinų pievų, taip pat javų, baltyminių ir aliejinių augalų, skirtų visiems ūkyje auginamiems gyvuliams, plotus,

| — | metinį ūkyje auginamų ožkų skaičių, o jei auginamos kelios gyvulių rūšys – bendrą gyvulių skaičių, |
| --- | --- |

—

metinį ūkyje auginamų ožkų skaičių, o jei auginamos kelios gyvulių rūšys – bendrą gyvulių skaičių,

| — | ožkų bandai šerti nupirktų pašarų kilmę, pobūdį ir kiekį, |
| --- | --- |

—

ožkų bandai šerti nupirktų pašarų kilmę, pobūdį ir kiekį,

| — | ožkų bandos auginimo būdą, |
| --- | --- |

—

ožkų bandos auginimo būdą,

| — | ožkų bandai per metus skirtą pašarų kiekį. |
| --- | --- |

—

ožkų bandai per metus skirtą pašarų kiekį.

Perdirbimo ir (arba) nokinimo cechai kontrolės įstaigoms pateikia dokumentus, leidžiančius patikrinti:

| — | 5 dalyje nustatytų gamybos parametrų laikymąsi, |
| --- | --- |

—

5 dalyje nustatytų gamybos parametrų laikymąsi,

| — | sūrio gamybos registrų pildymą. |
| --- | --- |

—

sūrio gamybos registrų pildymą.

Šie dokumentai turi būti atnaujinami ne rečiau kaip kartą per dieną.

Tiesiogiai sūrius parduodantys gamintojai ir nokintojams sūrius pristatantys gamintojai turi nurodyti perdirbimo etapus ir registruoti nukrypimus.

4.4.   Produktų patikrinimas

Per produkto su kilmės vietos nuoroda patikrinimą atliekami atrankiniai analitiniai ir jusliniai tyrimai leidžia užtikrinti produktų kokybę ir tipines savybes.“

Tinkamumo deklaracija pakeičiama identifikacinės informacijos, kuri leidžia identifikuoti šia veikla norinčius užsiimti gamintojus, deklaracija.

Įtraukiamos veiklos vykdytojų ataskaitų teikimo pareigos. Šie pakeitimai susiję su nacionalinės teisės aktų ir taisyklių pasikeitimais. Visų pirma numatyta veiklos vykdytojų identifikacija siekiant pripažinti jų gebėjimą laikytis produkto specifikacijos reikalavimų, taip pat deklaracijos, reikalingos parduoti skirtiems saugoma kilmės vietos nuoroda žymimiems produktams nustatyti, stebėti ir kontroliuoti.

5.4.   Produkto gamybos metodo aprašymas

Produkto gamybos metodo aprašymas

Pagal reglamentus (EB) Nr. 1107/96 ir Nr. 1019/2009 registruotoje specifikacijoje nebuvo jokių taisyklių dėl pieno gamybos, todėl dabar šios taisyklės apibrėžiamos atsižvelgiant į šiuo metu gamintojų taikomą praktiką.

Įterpiamas šis tekstas:

„5.1.   Bandos priežiūra

Ožkų banda – tai visos bent kartą jauniklių atsivedusios ožkos.

Sūriui gaminti naudojamas pienas gaunamas iš bandos, kurią sudaro „Alpine“, „Saanen“ ir „Poitevine“ veislių arba šias veisles sukryžminus gautų veislių ožkos.

Didžiausias ožkų skaičius:

| — | specializuotuose ožkų auginimo ūkiuose – 10 ožkų viename realiai ganykloms naudojamame ir (arba) ožkų pašarams auginamų javų, baltyminių ir aliejinių augalų hektare, |
| --- | --- |

—

specializuotuose ožkų auginimo ūkiuose – 10 ožkų viename realiai ganykloms naudojamame ir (arba) ožkų pašarams auginamų javų, baltyminių ir aliejinių augalų hektare,

| — | kituose ūkiuose, kuriuose auginamos kelios bandos atrajotojų –1,5 gyvulių vieneto viename realiai ganykloms naudojamame ir (arba) atitinkamų bandų pašarams auginamų javų, baltyminių ir aliejinių augalų hektare. |
| --- | --- |

—

kituose ūkiuose, kuriuose auginamos kelios bandos atrajotojų –1,5 gyvulių vieneto viename realiai ganykloms naudojamame ir (arba) atitinkamų bandų pašarams auginamų javų, baltyminių ir aliejinių augalų hektare.

Vienai ožkai skiriama mažiausiai 1,5 m2 vietos gulėti, be to, daugiausia 3 ožkoms skiriamas vienas linijinis metras lovio.

Leidžiama ožkų gestacija ne sezono metu.“

Įtraukiamos nuostatos dėl ožkų veislių ir ožkų priežiūros (didžiausias ožkų skaičius, mažiausias vienai ožkai skiriamas plotas, gestacijos ne sezono metu galimybė).

Įterpiamas šis tekstas:

„5.2.   Gyvūnų pašarai

Draudžiami pašarai, kuriuos sudaro tik šiaudai ir koncentruoti pašarai.

5.2.1.   Pašariniai augalai

Bandos raciono pagrindą sudaro pašariniai augalai. Vienai pieninei ožkai iš viso per metus skiriama mažiausiai 660 kg pašarinių augalų sausosios medžiagos.

Pašariniai augalai gaunami ganyklose, pateikiami žali, šieno formos arba džiovinti.

Leidžiami tokie pašariniai augalai:

| — | iš natūralių ir laikinų pievų gaunama žolė, šienas, į ritinius susuktas šienas, konservuotas šienas, |
| --- | --- |

—

iš natūralių ir laikinų pievų gaunama žolė, šienas, į ritinius susuktas šienas, konservuotas šienas,

| — | vienmečiai pašariniai augalai, |
| --- | --- |

—

vienmečiai pašariniai augalai,

| — | javų, ankštinių ar baltyminių augalų šiaudai, |
| --- | --- |

—

javų, ankštinių ar baltyminių augalų šiaudai,

| — | švari žalia ką tik nupjauta žolė, duodama iš karto ir suvartojama per 24 val. (per 24 val. nesuvartota žolė pašalinama iš lovių), |
| --- | --- |

—

švari žalia ką tik nupjauta žolė, duodama iš karto ir suvartojama per 24 val. (per 24 val. nesuvartota žolė pašalinama iš lovių),

| — | šaknys ir gumbai, |
| --- | --- |

—

šaknys ir gumbai,

| — | džiovinti pašariniai augalai: liucernos, |
| --- | --- |

—

džiovinti pašariniai augalai: liucernos,

| — | visos kukurūzo augalo dalys. |
| --- | --- |

—

visos kukurūzo augalo dalys.

Vienai pieninei ožkai duodamas džiovintų liucernų kiekis negali viršyti 12 % viso metinio pašarų raciono arba 132 kg sausosios medžiagos.

Guoliui skirti šiaudai neįtraukiami į raciono kiekį.

Leidžiama ožkų pašarams naudoti į ritinius susuktą žolę, jeigu vienai ožkai per dieną tenka ne daugiau kaip 1 kg sausosios medžiagos ir jeigu į ritinius susuktoje žolėje yra ne mažiau kaip 60 % sausosios medžiagos ir ši žolė gauta iš pirmo pašarinių plotų šienavimo.

Žolės ir kukurūzų silosą ožkų bandos pašarams naudoti draudžiama. Jeigu ūkyje silosas naudojamas kitiems gyvuliams, ne ožkoms šerti, augintojai silosą turi laikyti atokiai nuo įprasto ožkų kelio ir atskirai nuo ožkų bandai skirtų pašarų.

5.2.2.   Pašarų papildai

Pašarų papildai negali sudaryti daugiau kaip 40 % pieninės ožkos raciono, t. y. jie turi sudaryti ne daugiau kaip 440 kg sausosios medžiagos vienai pieninei ožkai per metus.

Prie pašarų papildų priskiriami javai, baltyminiai ir aliejiniai augalai, pirktiniai koncentruoti pašarai ir išspaudos.

Pašarų papildus sudaro:

| — | sveiki ar sutraiškyti javų grūdai, |
| --- | --- |

—

sveiki ar sutraiškyti javų grūdai,

| — | sveikos, sutraiškytos ar ekstruduotos aliejinių augalų sėklos, |
| --- | --- |

—

sveikos, sutraiškytos ar ekstruduotos aliejinių augalų sėklos,

| — | sveikos ar sutraiškytos baltyminių augalų sėklos, |
| --- | --- |

—

sveikos ar sutraiškytos baltyminių augalų sėklos,

| — | sėklos ir javų perdirbimo produktai, |
| --- | --- |

—

sėklos ir javų perdirbimo produktai,

| — | sėklos ir aliejinių augalų perdirbimo apdorojant rauginant eteriniais aliejais ir augalų ekstraktais produktai: išspaudos ir sojų aliejus, žirniai, pupos, lubinai, linai, rapsai, saulėgrąžos, vikiai, |
| --- | --- |

—

sėklos ir aliejinių augalų perdirbimo apdorojant rauginant eteriniais aliejais ir augalų ekstraktais produktai: išspaudos ir sojų aliejus, žirniai, pupos, lubinai, linai, rapsai, saulėgrąžos, vikiai,

| — | cukraus gamybos produktai: džiovintų runkelių minkštimas, skysta cukranendrių ar runkelių melasa, |
| --- | --- |

—

cukraus gamybos produktai: džiovintų runkelių minkštimas, skysta cukranendrių ar runkelių melasa,

| — | vaisiai, |
| --- | --- |

—

vaisiai,

| — | mineralai, mikroelementai, vitaminai, aromatinės ir skaninimo medžiagos. |
| --- | --- |

—

mineralai, mikroelementai, vitaminai, aromatinės ir skaninimo medžiagos.

Kilmės vietos vietovėje bandos pašarams leidžiama naudoti išrūgas, bet jos neįtraukiamos apskaičiuojant racioną.“

Leidžiamų pašarinių augalų ir pašarų papildų sąrašas nustatytas ne tik siekiant apibrėžti naudojamų pašarų pobūdį ir palengvinti kontrolę, bet ir siekiant uždrausti naudoti pašarus, kurie daro neigiamą poveikį juslinėms sūrio savybėms. Ožkoms duodamų pašarų įvairovė, draudimas naudoti silosą, žolės vyniojimo į ritinius, džiovintų pašarų naudojimo taisyklės prisideda prie juslinių „Pouligny-Saint-Pierre“ savybių.

Įterpiamas šis tekstas:

„5.2.3.   Pašarų kilmė

Visi ožkoms skirti pašarai, išskyrus džiovintas liucernas, yra iš geografinės vietovės.

Geografinėje vietovėje gauti papildomi pašarai sudaro mažiausiai 15 % vienos pieninės ožkos raciono per metus arba 165 kg sausosios medžiagos, arba 195 kg grynų pašarų.

Geografinėje vietovėje gauti pašarai (pašariniai augalai ir pašarų papildai) sudaro mažiausiai 75 % viso bandos raciono per metus.“

Su pašarų kilme susijusios taisyklės į specifikaciją įtrauktos siekiant sustiprinti produkto ryšį su geografine vietove. Geografinėje vietovėje nepakanka žemės ūkio išteklių visiems ožkų bandos pašarams, todėl geografinėje vietovėje gauti pašarai (pašariniai augalai ir koncentruoti pašarai) sudaro bent 75 % viso bandos metinio raciono sausosios medžiagos.

Įterpiamas šis tekstas:

„5.2.4.   Kitos su pašarais susijusios nuostatos

Gyvulių racione leidžiama naudoti tik iš netransgeninių produktų gautus augalus, liekanas ir pašarų papildus. Transgeninių kultūrų auginimas draudžiamas visame ūkio, kuriame gaunamas pienas, skirtas perdirbti į produktą su SKVN „Pouligny-Saint-Pierre“, plote. Šis draudimas taikomas visoms augalų rūšims, kurios gali būti naudojamos ūkio gyvūnų pašarams, ir visoms kultūroms, kurios gali jas užkrėsti.“

Pašarai su GMO draudžiami siekiant išsaugoti tradicinį produkto pobūdį.

Įterpiamas šis tekstas:

„5.2.5.   Pašarų auginimo plotų tręšimas

Leidžiamos tik tokios organinės medžiagos: mėšlas, kompostuotas mėšlas, skystas mėšlas, žemės ūkio kilmės galvijų, avių, ožkų, arklių, paukščių ir kiaulių srutos; sūrių gamybos ir pieno cecho nuotekos.“

Organinės medžiagos gali keisti pievų augalų sudėtį, todėl šių medžiagų nustatymas leidžia palaikyti įvairią natūralią florą ir išsaugoti ryšį su geografine vietove.

Leidžiamų pašarinių augalų ir pašarų papildų sąrašas nustatytas ne tik siekiant apibrėžti naudojamų pašarų pobūdį ir palengvinti kontrolę, bet ir siekiant uždrausti naudoti pašarus, kurie daro neigiamą poveikį juslinėms sūrio savybėms.

Į bendrąjį dokumentą įtraukiamas šis tekstas:

„Siekiant užtikrinti glaudų vietovės ir produkto ryšį, mažiausiai 75 % viso metinio pieninių ožkų raciono sausosios medžiagos gaunama geografinėje vietovėje. Geografinėje vietovėje nepakanka žemės ūkio išteklių visiems ožkų bandos pašarams.

Visą vienos pieninės ožkos metinį racioną sudaro mažiausiai 660 kg pašarų sausosios medžiagos. Pašarai gaunami ganyklose, duodami žali, džiovinti arba šieno formos (liucernos sudaro tik 132 kg sausosios medžiagos per metus), susukti į ritinius, jeigu vienai pieninei ožkai per dieną tenka ne daugiau kaip 1 kg sausosios medžiagos ir jeigu į ritinius susuktoje žolėje yra ne mažiau kaip 60 % sausosios medžiagos ir ši žolė gauta iš pirmo pašarinių plotų šienavimo. Leidžiami naudoti pašarai įtraukti į sąrašą.

Pieninių ožkų pašarams draudžiama naudoti žolės ir kukurūzų silosą.

Pašarų papildai sudaro ne daugiau kaip 40 % pieninės ožkos raciono, t. y. ne daugiau kaip 440 kg sausosios medžiagos vienai pieninei ožkai per metus.

Geografinėje vietovėje gauti pašarų papildai sudaro ne mažiau kaip 15 % vienos pieninės ožkos raciono per metus arba ne mažiau kaip 165 kg sausosios medžiagos.

Leidžiami naudoti pašarų papildai įtraukti į sąrašą.

Pieninių ožkų racione leidžiama naudoti tik iš netransgeninių produktų gautus augalus, liekanas ir pašarų papildus. Transgeninių kultūrų sodinimas draudžiamas visame ūkio, kuriame gaunamas pienas, skirtas perdirbti į produktą su SKVN „Pouligny-Saint-Pierre“, plote.“

Įterpiamas šis tekstas:

„5.3.   Pieno perdirbimas

5.3.1.   Pieno surinkimas

„Pouligny-Saint-Pierre“ gaminti naudojamas nenugriebtas, nenormalizuotas ir nehomogenizuotas ožkų pienas.

Ožkų pienas niekaip neapdorojamas, nieko nepridedama ir nepašalinama, atliekami tik tokie veiksmai:

| — | atvėsinimas teigiamoje temperatūroje laikymo tikslais, |
| --- | --- |

—

atvėsinimas teigiamoje temperatūroje laikymo tikslais,

| — | filtravimas siekiant pašalinti didesnius nešvarumus. |
| --- | --- |

—

filtravimas siekiant pašalinti didesnius nešvarumus.

Ožkų pienas gaunamas:

| — | ūkyje gaminamam „Pouligny-Saint-Pierre“ ir mažajam „Pouligny-Saint-Pierre“: iš ne daugiau kaip 2 iš eilės melžimų per gamybos dieną, |
| --- | --- |

—

ūkyje gaminamam „Pouligny-Saint-Pierre“ ir mažajam „Pouligny-Saint-Pierre“: iš ne daugiau kaip 2 iš eilės melžimų per gamybos dieną,

| — | ceche gaminamam „Pouligny-Saint-Pierre“ ir mažajam „Pouligny-Saint-Pierre“: iš ne daugiau kaip 4 iš eilės melžimų per 2 gamybos dienas. |
| --- | --- |

—

ceche gaminamam „Pouligny-Saint-Pierre“ ir mažajam „Pouligny-Saint-Pierre“: iš ne daugiau kaip 4 iš eilės melžimų per 2 gamybos dienas.

Vienas melžimas leidžiamas tris paskutinius laktacijos mėnesius.“

Pieno laikymo ūkyje sąlygos įtrauktos siekiant išsaugoti pieno savybes ir sumažinti žemą temperatūrą mėgstančių mikroorganizmų, kurie stabdo pieno floros vystymąsi, dauginimąsi. Fizinis apdorojimas griežtai ribojamas. Leidžiamas tik toks fizinis apdorojimas, kuris nedaro poveikio pieno kokybei.

Pareiga gaminti iš žalio pieno įtraukiama siekiant išsaugoti pieno savybes, visų pirma juslines, taip pat originalią florą ir taip sustiprinti ryšį su vietove.

Įterpiamas šis tekstas:

„5.3.2.   Pieno paruošimas

Naudojamas žalias pienas. Jei reikia, prieš fermentavimą šliužo fermentu jis gali būti pakaitinamas iki ne aukštesnės kaip 22 °C temperatūros.

Siekiant paskatinti brandinimą, į pieną įpilama raugo arba išrūgų, gautų pirminės koaguliacijos procese.

Pieno brandinimas ir paruošimas koaguliacijai atliekamas ne vėliau kaip per 24 valandas po paskutinio melžimo.“

Pieno paruošimo parametrai įtraukiami siekiant išvengti nepageidaujamos floros, kuri gali turėti neigiamos įtakos sūrio nokinimui ir siekiamoms išvaizdos savybėms, vystymosi.

Tekstas:

„Po fermentacijos šliužo fermentu pienas 20–30 valandų paliekamas rūgti (lėtas pienarūgštis rūgimas).“

pakeičiamas tekstu:

„5.3.3.   Fermentavimas šliužo fermentu ir rauginimas

Koaguliacija trunka mažiausiai 18 valandų nuo fermentacijos šliužo fermentu.“

Trumpiausia koaguliacijos trukmė 2 valandomis sumažinta (nuo 20 iki 18 valandų) siekiant sūrio gamybos aprašyme tiksliau atspindėti realią gamybą, kurią dėl praktinių darbo organizavimo priežasčių linkstama sutelkti į 24 valandas. Dėl tos pačios priežasties panaikinama ilgiausia 30 valandų trukmė.

Įtraukiamas sakinys:

„Fermentuojama šliužo fermentu, kai pieno temperatūra yra 18–22 °C.“

Fermentavimo šliužo fermentu ir rauginimo etapų parametrai įtraukiami siekiant prisitaikyti prie dabartinių gamybos metodų.

Įtraukiamas sakinys:

„Pirminis nuvarvinimas draudžiamas.“

Pirminis nuvarvinimas kenkia sutraukos struktūrai, o tai nesuderinama su produkto aprašymu.

Sakinys:

„Kai iš sutraukos susiformuoja nedideli gabaliukai, sutrauka pilama į formas, kad susidarytų vientisa su smulkiais grūdeliais masė.“

pakeičiamas sakiniu:

„Leidžiama sutrauką pjaustyti stambiai (100 × 100 mm gabaliukais) ir vertikaliai.“

Stambus sutraukos pjaustymas leidžia formavimo metu geriau valdyti sutraukos drėkinimą.

Formos aprašymas

Tekstas:

„Formos matmenys: apatinio pagrindo kraštas –6,5 cm, viršutinio pagrindo –2,5 cm.“

keičiamas tekstu:

„Pagrindinės „Pouligny-Saint-Pierre“ ir mažojo „Pouligny-Saint-Pierre“ formų savybės:

Mažojo sūrio pagrindas – 30 mm.

Kampas tarp formos dugno ir krašto sudaro 102–107°.“

Formos matmenys nekeičiami, bet apibūdinami taip, kaip nacionaliniame dokumente, susijusiame su reglamentais (EB) Nr. 1107/96 ir Nr. 1019/2009. Matmenys nusakomi kitaip siekiant tiksliau apibūdinti formavimo indo piramidės formą ir atitinkamai sūrio formą. Šios siektinos reikšmės taikomos abiejų dydžių „Pouligny-Saint-Pierre“.

Įterpiamas šis tekstas:

„5.3.4.   Formavimas, nuvarvinimas, sūdymas

Formoms pripildyti leidžiama naudoti tik samčius arba lygiaverčius įrankius, kurių talpa mažesnė negu 2 litrai.“

Formoms pripildyti leidžiama naudoti tik samčius arba lygiaverčius įrankius, kurių talpa mažesnė negu 2 litrai, nes siekiama išsaugoti tradicinį formavimo ir sūdymo etapo pobūdį ir nepažeisti sutraukos struktūros.

Tekstas:

„Piramidės viršūnėje negali būti įtrūkių, skylių, netolygaus smailėjimo. Prieš išėmimą ir sūdymą sutrauka maždaug 24–36 valandas laikoma formose.“

keičiamas taip:

„Leidžiama naudoti paprastas formas arba formų padėklus, taip pat paaukštinimus.

Formas pripildžius, sutrauka sulyginama įpilant tos pačios gamybos dienos sutraukos ir sūrių paviršius išlyginamas gremžtuku arba mentele.

Nuvarvinimas vyksta savaime. Jis trunka 24–48 valandas nuo išpilstymo į formas pradžios. Patalpoje palaikoma 18–24 °C temperatūra.“

Siekiant išsaugoti tradicinį formavimo etapo pobūdį, formavimo metodas aprašomas tiksliau.

Be to, nustatyta nuvarvinimo trukmė nuo 36 valandų pailginama iki 48 valandų, taip siekiant sūrio gamybos aprašyme tiksliau atspindėti realią gamybą, kurią dėl praktinių darbo organizavimo priežasčių linkstama sutelkti į 24 valandas.

Įtraukiamas sakinys:

„Išskyrus didįjį pagrindą, kuris gali būti sūdomas sulyginus sūrį, sūriai sausa druska sūdomi per 12 valandų nuo išpilstymo į formas pabaigos“.

Įtraukiama veiklos vykdytojų taikomus metodus atitinkanti sūdymo technika.

Įtraukiamas tekstas:

„5.3.5.   Džiovinimas

Pasūdyti sūriai 24–96 valandas džiovinami patalpoje, kurioje palaikoma 12–16 °C temperatūra ir 75–95 % drėgnis.“

Džiovinimo etapas nebuvo aprašytas pagal reglamentus (EB) Nr. 1107/96 ir Nr. 1019/2009 parengtoje specifikacijoje, todėl įtraukiama nuostata, kad po sūdymo sūriai pagal įprastą praktiką džiovinami, nes šis etapas turi didelę reikšmę produkto galutinėms juslinėms savybėms.

Tekstas:

„Temperatūroje, leidžiančioje natūraliai nokti.“

keičiamas tekstu:

„5.3.6.   Nokinimas

Sūriai nokinami nuo džiovinimo patalpos atskirtoje nokinimo patalpoje. Nokinimo patalpoje palaikoma 9–16 °C temperatūra ir 75–95 % drėgnis.

Jei sūriai gaminami ūkyje ir vėliau pervežami į nokinimo patalpą, jie prieš sūdymą laikomi ir gabenami teigiamoje 7–10 °C temperatūroje. Sūriai surenkami ne vėliau kaip per 72 valandas nuo nuvarvinimo pabaigos.

Iš nokinimo patalpos išvežamų sūrių pluta būna susiformavusi ir su akivaizdžiai matomu paviršiniu pelėsiu.“

Nokinimo atskiroje patalpoje sąlygos įtraukiamos siekiant aprašyti dabartinius gamybos metodus.

Tekstas:

„Nokinimo trukmė gamybos vietovėje yra 10 dienų.“

keičiamas taip:

„Pouligny-Saint-Pierre“ iš nokinimo patalpos išvežamas ne anksčiau kaip dešimtą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu ir pateikiamas parduoti ne anksčiau kaip vienuoliktą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu.

Mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“ iš nokinimo patalpos išvežamas ne anksčiau kaip devintą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu ir pateikiamas parduoti ne anksčiau kaip dešimtą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu.“

Nuostata, kad nokinimo trukmė skaičiuojama nuo fermentacijos šliužo fermentu dienos, įtraukta siekiant palengvinti kontrolę.

Mažojo „Pouligny-Saint-Pierre“ nokinimo trukmė viena diena sutrumpinama, nes dėl mažesnio dydžio jis greičiau sunoksta.

Nuostata, kad sūriai gali būti parduodami tik praėjus ne mažiau kaip vienai dienai nuo trumpiausios nokinimo trukmės, įtraukiama siekiant užtikrinti, kad sūrių išvaizda atitiktų aprašymą.

Tekstas:

„Šviežių ir nokinamų sūrių laikymas modifikuotoje atmosferoje draudžiamas.“

papildomas taip:

„Šviežių, nokinamų ir sunokintų sūrių laikymas modifikuotoje atmosferoje draudžiamas.“

Siekiant išsaugoti juslines savybes įtraukiama nuostata, kad modifikuotoje atmosferoje draudžiama laikyti ir sunokintus sūrius.

5.5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Dalis „Ryšys su geografine vietove“ perrašoma visa, siekiant akivaizdžiau parodyti ryšį tarp „Pouligny-Saint-Pierre“ sūrio ir jo geografinės vietovės, šio ryšio iš esmės nepakeičiant. Visų pirma atkreipiamas dėmesys į pieno gamybos sąlygas, dėl kurių gaunamas perdirbti į sūrį tinkamas žalias pienas, taip pat į konkrečią praktinę patirtį ir į nokinimo sąlygas. Punkte „Geografinės vietovės ypatumai“ nurodomi geografinės vietovės gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai, apibendrinami istoriniai etapai ir atkreipiamas dėmesys į konkrečią patirtį. Punkte „Produkto ypatumai“ atkreipiamas dėmesys į tam tikras produkto aprašyme nurodytas detales. Galiausiai punkte „Priežastinis ryšys“ paaiškinamas gamtinių ir žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys. Išbraukiama nuoroda į baltą sūdant naudojamos druskos spalvą, nes specifikacijoje ji nenurodoma.

Šie pakeitimai daromi ir bendrajame dokumente.

5.6.   Specifiniai ženklinimo elementai

Specifiniai ženklinimo elementai

Įtraukiamas šis tekstas:

„Be to, 2 punkte nurodytų mažų sūrių etiketėje greta kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti užrašytas žodis „petit“ (mažasis).

Išskyrus visiems sūriams taikytinose taisyklėse išvardytas nuorodas ir pirmiau nurodytą žodį, etiketėse, reklamoje, sąskaitose faktūrose ir prekybos dokumentuose greta minėtos kilmės vietos nuorodos draudžiama pateikti bet kokius apibūdinamuosius žodžius ar nuorodas, išskyrus prekių ženklus ir pavadinimus.

Privaloma pateikti Europos Sąjungos SKVN simbolį.“

Siekiant atsižvelgti į nacionalinių ir Europos Sąjungos taisyklių pokyčius, atnaujinama dalis „Ženklinimas“.

Į bendrąjį dokumentą įtraukiamas šis tekstas:

„Be to, 2 punkte nurodytų mažų sūrių etiketėje greta kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti užrašytas žodis „petit“ (mažasis).

Išskyrus visiems sūriams taikytinose taisyklėse išvardytas nuorodas ir pirmiau nurodytą žodį, etiketėse, reklamoje, sąskaitose faktūrose ir prekybos dokumentuose greta minėtos kilmės vietos nuorodos draudžiama pateikti bet kokius apibūdinamuosius žodžius ar nuorodas, išskyrus prekių ženklus ir pavadinimus.

Privaloma pateikti Europos Sąjungos SKVN simbolį.“

5.7.   Kiti pakeitimai

Kiti pakeitimai

Atnaujinamas valstybės narės kompetentingos tarnybos adresas.

Dalyje „Nuorodos į kontrolės institucijas“ atnaujinami oficialių institucijų pavadinimai ir kontaktiniai duomenys. Šioje dalyje nurodomi Prancūzijoje už kontrolę atsakingų kompetentingų institucijų – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (INAO) ir Konkurencijos, vartojimo reikalų ir kovos su sukčiavimu generalinio direktorato (DGCCRF) – kontaktiniai duomenys. Taip pat nurodoma, kad sertifikavimo institucijos pavadinimą ir kontaktinius duomenis galima rasti INAO interneto svetainėje ir Europos Komisijos duomenų bazėje.

Į dalį „Nacionaliniai reikalavimai“ įtraukiama lentelė, kurioje nurodomi pagrindiniai kontroliuotini punktai ir vertinimo metodas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Pouligny-Saint-Pierre“

„Pouligny-Saint-Pierre“

ES Nr. PDO-FR-0128-AM03 – 2018 12 24

ES Nr. PDO-FR-0128-AM03 – 2018 12 24

SKVN (X) SGN ( )

SKVN (X) SGN ( )

1.   SKVN pavadinimas

SKVN pavadinimas

„Pouligny-Saint-Pierre“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis (žr. XI priedą)

Produkto rūšis (žr. XI priedą)

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Pouligny-Saint-Pierre“ yra aukštos piramidės su taisyklingomis briaunomis ir keturkampio pagrindu formos sūris, gaminamas tik iš nenugriebto žalio ožkų pieno. Jis gaminamas iš rūgštinės pieno sutraukos, taikant lėtos koaguliacijos ir savaiminio nuvarvėjimo metodus. Tai minkštas sūrokas sūris.

Jo paviršius padengtas pelėsiu, o pluta yra baltos, dramblio kaulo arba melsvos spalvos su marmuriniu atspalviu ir smulkiomis raukšlėmis.

Pjaunamas sūris yra tvirtas. Pjūvis gražus, vienalytis ir lygus, baltos spalvos, gali būti dramblio kaulo atspalvių. Tekstūra kreminė, tirpstanti burnoje.

Skonis subalansuotas, nejuntama druskos ar rūgšties pertekliaus. Sūriui būdingi dominuojantys pieno ir fermentacijos aromatai su ožkų, grybų ir lazdynų riešutų natomis.

Gaminamas dviejų dydžių sūris:

| — | „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 250 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis yra ne mažesnis kaip 90 g, |
| --- | --- |

—

„Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 250 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis yra ne mažesnis kaip 90 g,

| — | mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 150 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis sudaro 55–85 g. |
| --- | --- |

—

mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“, kurio svoris po trumpiausio nokinimo laikotarpio yra ne mažesnis kaip 150 g ir kuriame bendrasis sausojo ekstrakto kiekis sudaro 55–85 g.

Riebalai sausojoje medžiagoje sudaro 45 %

„Pouligny-Saint-Pierre“ iš nokinimo patalpos išvežamas ne anksčiau kaip dešimtą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu ir pateikiamas parduoti ne anksčiau kaip vienuoliktą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu.

Mažasis „Pouligny-Saint-Pierre“ iš nokinimo patalpos išvežamas ne anksčiau kaip devintą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu ir pateikiamas parduoti ne anksčiau kaip dešimtą dieną nuo fermentacijos šliužo fermentu.

Sūriai galutiniam vartotojui pateikiami ir parduodami vienetais.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Siekiant užtikrinti glaudų vietovės ir produkto ryšį, mažiausiai 75 % viso metinio pieninių ožkų raciono sausosios medžiagos gaunama geografinėje vietovėje. Geografinėje vietovėje nepakanka žemės ūkio išteklių visiems ožkų bandos pašarams.

Visą vienos pieninės ožkos metinį racioną sudaro mažiausiai 660 kg pašarų sausosios medžiagos. Pašarai gaunami ganyklose, duodami žali, džiovinti arba šieno formos (liucernos sudaro tik 132 kg sausosios medžiagos per metus), susukti į ritinius, jeigu vienai pieninei ožkai per dieną tenka ne daugiau kaip 1 kg sausosios medžiagos ir jeigu į ritinius susuktoje žolėje yra ne mažiau kaip 60 % sausosios medžiagos ir ši žolė gauta iš pirmo pašarinių plotų šienavimo. Leidžiami naudoti pašarai įtraukti į sąrašą.

Pieninių ožkų pašarams draudžiama naudoti žolės ir kukurūzų silosą.

Pašarų papildai sudaro ne daugiau kaip 40 % pieninės ožkos raciono, t. y. ne daugiau kaip 440 kg sausosios medžiagos vienai pieninei ožkai per metus.

Geografinėje vietovėje gauti pašarų papildai sudaro ne mažiau kaip 15 % vienos pieninės ožkos raciono per metus arba ne mažiau kaip 165 kg sausosios medžiagos.

Leidžiami naudoti pašarų papildai įtraukti į sąrašą.

Pieninių ožkų racione leidžiama naudoti tik iš netransgeninių produktų gautus augalus, liekanas ir pašarų papildus. Transgeninių kultūrų sodinimas draudžiamas visame ūkio, kuriame gaunamas pienas, skirtas perdirbti į produktą su SKVN „Pouligny-Saint-Pierre“, plote.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Pienas gaunamas, sūris gaminamas ir nokinamas 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Sūrio etiketėje nurodomas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas „Pouligny-Saint-Pierre“, užrašytas stambiomis, ne mažesnio nei dvi trečiosios didžiausio etiketėje naudojamo šrifto raidėmis. Be to, 2 punkte nurodytų mažų sūrių etiketėje greta kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti užrašytas žodis „petit“ (mažasis).

Išskyrus visiems sūriams taikytinose taisyklėse išvardytas nuorodas ir pirmiau nurodytą žodį, etiketėse, reklamoje, sąskaitose faktūrose ir prekybos dokumentuose greta minėtos kilmės vietos nuorodos draudžiama pateikti bet kokius apibūdinamuosius žodžius ar nuorodas, išskyrus prekių ženklus ir pavadinimus.

Privaloma pateikti Europos Sąjungos SKVN simbolį.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Pienas turi būti gaunamas, o sūriai gaminami ir nokinami geografinėje vietovėje, kurią sudaro šios Endro departamento (36) komunos:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

„Pouligny-Saint-Pierre“ yra piramidės formos žalio ožkų pieno sūris su baltos, dramblio kaulo ar melsvos spalvos pluta ir smulkiomis raukšlėmis. Jis gaminamas iš rūgštinės sutraukos, gaunamos rauginant ankstesnės koaguliacijos raugu arba išrūgomis, lėtos koaguliacijos būdu. Minkštimo tekstūra yra kreminė, tirpstanti burnoje. Sūrių aromatus, kuriuose dominuoja fermentacijai būdingos natos, lemia bandos šėrimo taisyklės, pagal kurias pirmenybė teikiama geografinėje vietovėje gautiems išskirtiniams pašariniams augalams, ir speciali sūrio gamintojų ir nokintojų praktinė patirtis.

Geografinė vietovė yra Endro departamento vakaruose, aplink Pouligny-Saint-Pierre kaimą. Ji visa patenka į Breno gamtinį regioninį parką. Tai labai originalus regionas, kuriam būdingos juros periodo molingos ir kalkingos plynaukštės, šiaurėje besiribojančios su drėgnomis Breno sritimis, o pietvakariuose – su Krezo slėniu. Regionui būdingas karštesnis ir sausesnis negu aplinkinėse vietovėse mikroklimatas.

Pouligny-Saint-Pierre

Toks išskirtinis klimatas ir dirvožemis palankus įvairiems augalams, pvz., vyšnioms, smėlingam dirvožemiui būdingiems augalams, kvapiesiems augalams, spygliuočiams, ąžuolams, bandvikiams ir liucernoms, augti.

Breno molio ir smėlio dirvožemyje auga natūralios pievos, kuriose žolė suveši vėlokai, o Krezo slėnio smėlingas dirvožemis palankesnis pievoms, kuriose daugiausia auga varpiniai ir ankštiniai augalai.

Dėl visų šių gamtinių veiksnių tam tikru metu šio regiono gyventojai pradėjo auginti ožkas („vargingųjų karves“), nes jos yra atsparios ir nereiklios.

Iš pradžių ožkų pieno ūkiai buvo labai maži, taigi kiekvienas ūkininkas pasigamindavo kelis sūrius sau. Ilgainiui sūrius ėmė surinkinėti nokintojai. Jie sūrius džiovindavo ir tiekdavo į įvairius Paryžiaus, Limožo, Šatoru, Blua ir Liono turgus.

Taigi gamyba įgavo struktūrą: gyvulių ūkiai išaugo, o iš žalio pieno naudojant rūgštinę sutrauką pagamintų sūrių surinkimu rūpinosi sūrio nokintojai. „Pouligny-Saint-Pierre“ yra pirmoji Prancūzijoje ožkų produktų SKVN, pripažinta 1972 m.

NET ir dabar ožkų augintojai ožkų bandoms šerti tinkamai išnaudoja vietovės išteklius, kurių agronominis potencialas palyginti mažas. Jie sukūrė pašarų sistemą, kurioje panaudojami įvairūs galimi gamtiniai ištekliai (pašariniai augalai, ganyklos, žolė, javai ir ankštiniai augalai). Šiuos išteklius derinant su dabartiniais auginimo metodais galima geriau valdyti naudojamo pieno kokybę (riebalų, baltymų kiekį, natūralią pieno florą).

Siekdami pagerinti naudojamo pieno kokybę, visų pirma išsaugant vietinę mikrobiologinę florą, sūrio gamintojai taiko specialią sūrio apdorojimo praktinę patirtį. Nokintojų praktinė patirtis leidžia valdyti paviršiaus floros formavimąsi tinkamai nustatytos temperatūros, drėgnio ir trukmės sąlygomis.

Visi šie žmogiškieji veiksniai geografinėje vietovėje išlikę iki dabar.

Svarbiausias „Pouligny-Saint-Pierre“ ypatumas yra tai, kad šis sūris gaminamas iš nenugriebto žalio ožkų pieno ir yra smailėjančios piramidės su taisyklingomis briaunomis formos. Jo pluta yra baltos, dramblio kaulo spalvos arba šiek tiek melsva su marmuriniu atspalviu ir smulkiomis raukšlėmis. Skonis subalansuotas, nejuntama druskos ar rūgšties pertekliaus. Tekstūra kreminė, tirpstanti burnoje. Sūriui būdingi dominuojantys pieno ir fermentacijos aromatai su ožkų, grybų ir lazdynų riešutų natomis.

Produkto ypatumų ir geografinės vietovės gamtinių ir žmogiškųjų veiksnių ryšys visų pirma grindžiamas klimato ir dirvožemio sąlygomis, lėmusiomis tai, kad šioje Breno dalyje žemės ūkio sklypai vasarą greitai išsausėja, taigi geriausias jų panaudojimo būdas nuo seno yra pašarinių augalų, dar ir dabar sudarančių įvairaus ožkų, kurių pienas lemia „Pouligny-Saint-Pierre“ savybes, raciono pagrindą, auginimas. Kaip įmanoma geriau išnaudodami įvairaus tipo geografinei vietovei būdingą dirvožemį, Breno augintojai išmoko gauti kokybišką sūriui, kuris iš pradžių būdavo skirtas šeimai, gaminti naudojamą ožkų pieną.

Be to, ribotos gamybos, kuri iš pradžių vyko ūkyje, sąlygos lėmė žalio nenugriebto pieno naudojimą ir taikomą pieno gamybos technologiją.

Gamintojai taip pat ištobulino išskirtinį formavimo indą, kurio piramidės formą greičiausiai įkvėpė Pouligny-Saint-Pierre bažnyčios varpinė. Naudojant smailą piramidės formą sūris įgauna savo originalią formą, kuri yra labai svarbi jo vizualinio tapatumo detalė ir turi didelę reikšmę sūrio tekstūros formavimuisi. Rūgštinės sutraukos formavimas šioje tradicinėje formoje, taip pat dabartiniai gamybos metodai, sukurti pritaikant tradicinę praktinę patirtį, kurią kitados ištobulino ūkyje dirbantys sūrio gamintojai ir kuria dabar dalijasi visi (rauginimas raugu arba išrūgomis, gautomis iš pirminės koaguliacijos, sutraukos išpilstymas į formas nedidelės talpos samčiais, savaiminis lėtas nuvarvėjimas, sūdymas sausa druska), leidžia gauti tinkamos struktūros ir gerai nuvarvėjusią sutrauką, kuri sūriui suteikia būdingą kreminę, burnoje tirpstančią tekstūrą. Tokia sūrio tekstūra, taip pat subalansuotos skoninės savybės ir aromatai, kuriuose dominuoja pieno ir fermentacijos aromatai su ožkų, grybų ir lazdynų riešutų natomis, atsiskleidžia dėl rūpestingos nokintojų priežiūros, kai sūriai mažiausiai 10 dienų (mažieji „Pouligny-Saint-Pierre“ – 9 dienas) nokinami ir įgauna baltą, dramblio kaulo ar melsvą spalvą ir pasidengia smulkiomis raukšlėmis.

Pouligny-Saint-Pierre

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 9.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 193/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 193/49

---

Pranešimas apie prašymą dėl Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikomumo

Įgyvendinimo aktų priėmimo laikotarpio pratęsimas

(2020/C 193/12)

2019 m. gruodžio 13 d. Komisija gavo prašymą, pateiktą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (1) 35 straipsnį.

Šis „SJ AB“ pateiktas prašymas susijęs su veikla, susijusia su keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimu Švedijoje. Atitinkamas pranešimas paskelbtas 2020 m. vasario 17 d. OL C 53, p. 11. Pradinis terminas buvo 2020 m. liepos 3 d.

Pagal Direktyvos 2014/25/ES IV priedo 1 dalies ketvirtą pastraipą Komisija gali pratęsti nustatytą terminą, jei tam pritaria prašymą taikyti išimtį pateikę subjektai. Atsižvelgiant į „SJ AB“ prašymą suteikti papildomos informacijos ir Komisijai pritarus, laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl šio prašymo, pratęsiamas 19 darbo dienų.

Todėl galutinis terminas baigsis 2020 m. liepos 31 d.

---

(1)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

---