# Službeni list C 186/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 186 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.5. lipnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 186

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.5. lipnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2020/C 186/01 | Zaključci Vijeća o upravljanju rizicima u području kulturne baštine | 1 |
| | Europska komisija |
| 2020/C 186/02 | Tečajna lista eura — 4. lipnja 2020. | 7 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2020/C 186/01

Zaključci Vijeća o upravljanju rizicima u području kulturne baštine

1

Europska komisija

2020/C 186/02

Tečajna lista eura — 4. lipnja 2020.

7

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 186/03 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 8 |
| 2020/C 186/04 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. | 19 |
| 2020/C 186/05 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 23 |
| 2020/C 186/06 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 38 |

V.   Objave

DRUGI

Europska komisija

2020/C 186/03

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

8

2020/C 186/04

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

19

2020/C 186/05

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

23

2020/C 186/06

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

38

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 5.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 186/1

---

Zaključci Vijeća o upravljanju rizicima u području kulturne baštine

(2020/C 186/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

UZIMAJUĆI U OBZIR:

| 1. | politički kontekst kako je naveden u Prilogu; |
| --- | --- |

1.

PODSJEĆAJUĆI DA:

| 2. | kulturna baština u svoj svojoj raznolikosti (bilo da je riječ o onoj materijalnoj – među ostalim o mjestima, krajolicima, artefaktima i spomenicima – ili nematerijalnoj, koja obuhvaća znanje, vještine i prakse, usmene tradicije i izvedbene umjetnosti) važan je izvor identiteta, inovacija i kreativnosti za pojedince i društvo te, osim što ima neprocjenjivu intrinsičnu vrijednost za razvoj i dobrobit europskog društva, također uvelike doprinosi gospodarskom rastu, socijalnoj uključenosti i održivom razvoju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | važnost kulturne baštine, istaknuta u Novom strateškom programu EU-a za razdoblje 2019.–2024. i navedena kao prioritet u planu rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022. te u Novoj europskoj agendi za kulturu, trebala bi se uzeti u obzir i pri ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i izradi razvojnih programa na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kulturna baština može biti izložena raznim rizicima prouzročenima nenamjernim ili namjernim ljudskim djelovanjem, prirodnim opasnostima, jednokratnim ili višekratnim događajima ili sporim propadanjem, depopulacijom ili iznenadnom katastrofom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | na postignućima Europske godine kulturne baštine 2018. trebale bi se temeljiti pozitivne mjere za utvrđivanje rizika u području kulturne baštine i upravljanje njima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zaštita kulturne baštine od raznih prijetnji cilj je namjenskog skupa mjera u okviru trećeg stupa Europskog okvira za djelovanje u području kulturne baštine, odnosno „Kulturne baštine za snažnu Europu”. |
| --- | --- |

6.

UVAŽAVAJUĆI:

| 7. | međunarodno priznate normativne instrumente, standarde i načela za očuvanje i obnovu te doprinose međunarodnih organizacija (kao što su Unesco i Vijeće Europe), kao i vladinih te međuvladinih strukovnih organizacija (kao što je ICCROM) te nevladinih i strukovnih organizacija (kao što su ICOMOS i ICOM) u očuvanju kulturne baštine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hitnost poticanja suradnje na svim relevantnim razinama i s relevantnim partnerima s ciljem utvrđivanja čimbenika rizika, a time i važnost izrade i provedbe planova upravljanja rizicima u području kulturne baštine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ključnu ulogu uspostave dugoročnih mjera provedbom planova upravljanja rizicima zajedno s planiranim politikama, mjerama zaštite i dobrim praksama u učinkovitom sprečavanju i ublažavanju štete u pristupu očuvanju kulturne baštine usmjerenom na ljude. |
| --- | --- |

9.

UVIĐAJUĆI:

| 10. | da su klimatske promjene globalna pojava i golem izazov koji uvelike utječe na kulturnu i prirodnu baštinu te da je, koliko je to moguće, potrebno poduzeti mjere za sprečavanje, ublažavanje, prilagodbu i, ako je to moguće, poništavanje negativnih učinaka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | da su, u ovim vremenima sve veće nesigurnosti na međunarodnoj razini, među ostalim i sve većeg broja izvanrednih stanja i katastrofa, očuvanje kulturne baštine te održivo upravljanje njome važan izvor društvene otpornosti i vrijednost u djelovanju u području klime te u tom pogledu EU i njegove države članice mogu imati važnu ulogu globalnog aktera u upravljanju rizicima u području kulturne baštine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | da krize poput pandemije bolesti COVID-19 imaju iznimno velik gospodarski i društveni učinak na kulturni i kreativni sektor. Zbog kritičnog gubitka prihoda, poremećaja u razmjeni znanja, zastoja u radu na održavanju i obnovi te ograničavanja pristupa i sudjelovanja, među ostalim, potreban je snažniji naglasak na održivosti i otpornosti kao ključnim elementima upravljanja kulturnom baštinom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | da je za prostorno planiranje, izgradnju zgrada i teritorijalni razvoj, kako u gradovima tako i u ruralnim područjima, potrebna potpuna predanost uključenih strana kako bi se kulturna baština smatrala vrijednošću te kako se ne bi ugrozila ili zanemarila; |
| --- | --- |

13.

| 14. | da je uključivanje upravljanja rizicima u obrazovanje, kako u stručno osposobljavanje tako i kao dio cjeloživotnog učenja, ključno za osiguravanje informiranosti zajednica o rizicima i njihovu veću uključenost u mjere zaštite i očuvanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | da istraživanje ima važnu ulogu u razumijevanju prirode i učinka prijetnji, kao što su klimatske promjene, te u razvoju inovativnih i učinkovitih metodologija za upravljanje rizicima u području kulturne baštine. |
| --- | --- |

15.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA U OKVIRIMA SVOJIH POJEDINAČNIH PODRUČJA NADLEŽNOSTI I UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

| 16. | utvrde inovativne alate i pristupe za utvrđivanje, prevenciju, pripravnost i ublažavanje rizika dostupne na razini EU-a te da se njima aktivno koriste s ciljem doprinosa procesu održivog očuvanja, praćenja i lakše procjene rizika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | razmjenjuju informacije o postojećim mrežama stručnjaka za baštinu na nacionalnoj i drugim razinama radi promicanja utvrđivanja, zaštite, očuvanja i/ili obnove europske kulturne baštine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prema potrebi razvijaju zajedničke mehanizme za upravljanje rizicima, promiču suradnju na svim razinama te na svim razinama odlučivanja i upravljanja baštinom jačaju usvajanje suradničkih pristupa utemeljenih na načelima participativnog upravljanja i zajedničke odgovornosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kulturnu baštinu prepoznaju i integriraju je u politike i planove za upravljanje rizicima od katastrofa na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a te da, prema potrebi, uspostave međusektorsku suradnju kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje rizicima u području kulturne baštine uzimajući u obzir relevantne odredbe iz Odluke 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | posebnu pozornost obrate na zaštitu kulturne baštine u slabije naseljenim područjima kako bi se relevantne mjere za ublažavanje rizika učinile dostupnima na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

20.

| 21. | jačaju ulogu bilježenja i dokumentiranja u pogledu očuvanja nedigitalnog, digitaliziranog i integriranog digitalnog sadržaja u pogledu kojega u obzir treba uzeti načela interoperabilnosti, kompatibilnosti, dostupnosti i održivosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiču aktivnosti kojima se podupire redovito održavanje izgrađene i pokretne kulturne baštine, kao i upravljanje krajolikom, te primjena odgovarajućih i visokokvalitetnih metoda, tehnika i materijala u procesu očuvanja kako bi se promicala održivost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | promiču očuvanje i predaju tradicionalnih vještina i obrta te, prema potrebi, osmišljavaju posebne aktivnosti osposobljavanja za upravljanje rizicima u svim fazama profesionalnog razvoja za stručnjake za baštinu i druga relevantna zanimanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podižu razinu osviještenosti i koriste se najnovijom digitalnom tehnologijom (osobito naprednim postignućima u području 3D tehnologije), koja je osnova za inovativno istraživanje, dokumentiranje i tumačenje kulturne baštine, kao i za primjenu odgovarajućih metoda očuvanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | da se, prema potrebi, koriste dostupnim podacima dobivenim iz satelitskih programa, kao što je Copernicus, te iz drugih izvora, s ciljem praćenja kulturne baštine; u tom se pogledu mogu upotrebljavati proizvodi dobiveni tehnologijama za promatranje Zemlje, kao što su karte za procjenu rizika i pokazatelji klimatskih promjena; |
| --- | --- |

25.

| 26. | jačaju važnu ulogu nadležnih tijela, kulturnih institucija poput muzeja, arhiva, knjižnica, galerija, depozitara i vlasnika kulturnih dobara, kao i građana i građanki te civilnog društva u upravljanju rizicima, te da ističu potrebu za bliskom suradnjom među njima. |
| --- | --- |

26.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA:

| 27. | podižu razinu osviještenosti i mobiliziraju postojeće financijske i logističke resurse za pitanja povezana s očuvanjem ugrožene baštine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stvaraju veće mogućnosti za podizanje razine osviještenosti, mobilnost i razmjenu iskustava među relevantnim dionicima kako bi se bolje razmijenile dobre prakse, osobito u pogledu oporavka od katastrofa, i najnovija postignuća u području upravljanja rizikom te kako bi se poduprla izgradnja kapaciteta i prijenos znanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiču mlade Europljane i Europljanke na sudjelovanje u raznim aktivnostima u području kulturne baštine, među ostalim u onima kojima se potiče pridavanje veće važnosti očuvanju baštine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prema potrebi, doprinose temama povezanima s upravljanjem rizicima u okviru stručne skupine Komisije za kulturnu baštinu, s posebnim naglaskom na metodama za utvrđivanje, sprečavanje i smanjenje gubitka, kao i na analizi te određivanju prioriteta u aktivnostima praćenja rizika; |
| --- | --- |

30.

| 31. | osiguraju pozitivnu komunikaciju s javnošću o vrijednosti kulturne baštine promicanjem odgovornog ponašanja i sudjelovanja u aktivnostima očuvanja. |
| --- | --- |

31.

POZIVA KOMISIJU DA:

| 32. | razmotri izradu priručnika EU-a o upravljanju rizicima u području kulturne baštine, koji bi se mogao temeljiti na: a) rezultatima projekata navedenih u devetom klasteru naslovljenom „Zaštita kulturne baštine od prirodnih katastrofa i klimatskih promjena” Europskog okvira za djelovanje u području kulturne baštine, b) analizi nacionalnih sažetaka o upravljanju rizikom od katastrofa koji se trebaju dostaviti Komisiji do 31. prosinca 2020., u skladu sa smjernicama za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (d) Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu i c) relevantnim elementima nacionalnih planova ili strategija za prilagodbu klimatskim promjenama. U tom bi se kontekstu mogli iskoristiti i napori uloženi u uspostavu mreže centara za kompetencije diljem EU-a radi očuvanja znanja o ugroženoj kulturnoj baštini putem digitalizacije širokih razmjera najavljene u Novoj europskoj agendi za kulturu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nastavi sa sadašnjim dijalogom i suradnjom s mrežama koje su stekle dragocjeno iskustvo u upravljanju rizicima u području kulturne baštine; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teži sinergiji s relevantnim međunarodnim (vladinim, međuvladinim i nevladinim) organizacijama radi održivog očuvanja i zaštite kulturne baštine za sadašnju generaciju, kao i za one buduće. |
| --- | --- |

34.

---

PRILOG

Relevantni dokumenti o politikama

Europsko vijeće

| — | Zaključci Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Zaključci Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. (EUCO 19/1/17 REV 1)

| — | Novi strateški program za razdoblje 2019.–2024. (koji je Europsko vijeće donijelo 20. lipnja 2019.) |
| --- | --- |

—

Novi strateški program za razdoblje 2019.–2024. (koji je Europsko vijeće donijelo 20. lipnja 2019.)

Ministarske deklaracije

| — | Deklaracija iz Davosa – Ususret visokokvalitetnoj građevinskoj kulturi (Baukultur) za Europu, 20.–22. siječnja 2018. |
| --- | --- |

—

Deklaracija iz Davosa – Ususret visokokvalitetnoj građevinskoj kulturi (Baukultur) za Europu, 20.–22. siječnja 2018.

| — | Deklaracija o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine, Bruxelles, Digitalni dan 2019., 8. travnja 2019. |
| --- | --- |

—

Deklaracija o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine, Bruxelles, Digitalni dan 2019., 8. travnja 2019.

| — | Deklaracija iz Bukurešta ministara kulture i njihovih predstavnika o ulozi kulture u izgradnji budućnosti Europe, 16. travnja 2019. |
| --- | --- |

—

Deklaracija iz Bukurešta ministara kulture i njihovih predstavnika o ulozi kulture u izgradnji budućnosti Europe, 16. travnja 2019.

| — | Deklaracija donesena tijekom neformalnog sastanka ministara država članica Europske unije nadležnih za kulturu i europske poslove, Pariz, 3. svibnja 2019. |
| --- | --- |

—

Deklaracija donesena tijekom neformalnog sastanka ministara država članica Europske unije nadležnih za kulturu i europske poslove, Pariz, 3. svibnja 2019.

Vijeće

Zaključci

| — | Zaključci Vijeća o arhitekturi: doprinos kulture održivom razvoju (SL C 319, 13.12.2008., str. 13.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o arhitekturi: doprinos kulture održivom razvoju (SL C 319, 13.12.2008., str. 13.)

| — | Zaključci Vijeća od 12. svibnja 2009. o kulturi kao katalizatoru kreativnosti i inovacija (8749/1/09 REV 1) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća od 12. svibnja 2009. o kulturi kao katalizatoru kreativnosti i inovacija (8749/1/09 REV 1)

| — | Zaključci Vijeća o doprinosu kulture lokalnom i regionalnom razvoju (SL C 135, 26.5.2010., str. 15.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o doprinosu kulture lokalnom i regionalnom razvoju (SL C 135, 26.5.2010., str. 15.)

| — | Zaključci Vijeća o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu (SL C 183, 14.6.2014., str. 36.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu (SL C 183, 14.6.2014., str. 36.)

| — | >Zaključci Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (SL C 463, 23.12.2014., str. 1.) |
| --- | --- |

—

>Zaključci Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (SL C 463, 23.12.2014., str. 1.)

| — | Zaključci Vijeća o promicanju pristupa kulturi putem digitalnih sredstava s naglaskom na razvoju publike (SL C 425, 12.12.2017., str. 4.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o promicanju pristupa kulturi putem digitalnih sredstava s naglaskom na razvoju publike (SL C 425, 12.12.2017., str. 4.)

| — | Zaključci Vijeća o potrebi za stavljanjem kulturne baštine u prvi plan u svim politikama u EU-u (SL C 196, 8.6.2018., str. 20.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o potrebi za stavljanjem kulturne baštine u prvi plan u svim politikama u EU-u (SL C 196, 8.6.2018., str. 20.)

| — | Zaključci Vijeća o planu rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022. (SL C 460, 21.12.2018., str. 12.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o planu rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022. (SL C 460, 21.12.2018., str. 12.)

| — | Zaključci Vijeća o mladim kreativnim generacijama (SL C 189, 5.6.2019., str. 34.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o mladim kreativnim generacijama (SL C 189, 5.6.2019., str. 34.)

| — | Zaključci Vijeća o strateškom pristupu EU-a međunarodnim kulturnim odnosima i okviru za djelovanje (SL C 192, 7.6.2019., str. 6.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o strateškom pristupu EU-a međunarodnim kulturnim odnosima i okviru za djelovanje (SL C 192, 7.6.2019., str. 6.)

Rezolucije

| — | Rezolucija ministara nadležnih za kulturna pitanja, koji su se sastali u okviru Vijeća, od 13. studenoga 1986. o zaštiti europske arhitektonske baštine (SL C 320, 13.12.1986., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija ministara nadležnih za kulturna pitanja, koji su se sastali u okviru Vijeća, od 13. studenoga 1986. o zaštiti europske arhitektonske baštine (SL C 320, 13.12.1986., str. 1.)

| — | Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o kulturnoj dimenziji održivog razvoja (SL C 410, 6.12.2019., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o kulturnoj dimenziji održivog razvoja (SL C 410, 6.12.2019., str. 1.)

Komisija

Komunikacije

| — | Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (COM (2014) 477 final) |
| --- | --- |

—

Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (COM (2014) 477 final)

| — | Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet. Doprinos Europske komisije sastanku na vrhu u Göteborgu 17. studenoga 2017. (COM(2017) 673 final) |
| --- | --- |

—

Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet. Doprinos Europske komisije sastanku na vrhu u Göteborgu 17. studenoga 2017. (COM(2017) 673 final)

| — | Nova europska agenda za kulturu (COM(2018) 267 final) |
| --- | --- |

—

Nova europska agenda za kulturu (COM(2018) 267 final)

| — | Europski zeleni plan (COM (2019) 640 final) |
| --- | --- |

—

Europski zeleni plan (COM (2019) 640 final)

Zajedničke komunikacije Europske komisije/Visokog predstavnika unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku

| — | Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose (JOIN(2016) 29 final) |
| --- | --- |

—

Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose (JOIN(2016) 29 final)

Obavijesti

| — | Smjernice za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa, čl. 6 stavak 1. točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU (SL C 428, 20.12.2019., str. 8.) |
| --- | --- |

—

Smjernice za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa, čl. 6 stavak 1. točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU (SL C 428, 20.12.2019., str. 8.)

Radni dokument službi

| — | Europski okvir za djelovanje u području kulturne baštine (SWD (2018) 491 final) |
| --- | --- |

—

Europski okvir za djelovanje u području kulturne baštine (SWD (2018) 491 final)

Izvješća

| — | Izvješće Komisije Europskom Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine kulturne baštine 2018. (COM(2019)548 final) |
| --- | --- |

—

Izvješće Komisije Europskom Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine kulturne baštine 2018. (COM(2019)548 final)

Studije

| — | Zaštita kulturne baštine od prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem. Komparativna analiza upravljanja rizicima u EU-u – studija (travanj 2018.) |
| --- | --- |

—

Zaštita kulturne baštine od prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem. Komparativna analiza upravljanja rizicima u EU-u – studija (travanj 2018.)

Ujedinjeni narodi

| — | Akcijski okvir iz Hyoga 2005.–2015.: Izgradnja otpornosti naroda i zajednica na katastrofe |
| --- | --- |

—

Akcijski okvir iz Hyoga 2005.–2015.: Izgradnja otpornosti naroda i zajednica na katastrofe

| — | Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa 2015.–2030. |
| --- | --- |

—

Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa 2015.–2030.

Unesco

| — | Konvencija o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba (Haška konvencija, 1954.) |
| --- | --- |

—

Konvencija o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba (Haška konvencija, 1954.)

| — | Konvencija o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine (1972.) |
| --- | --- |

—

Konvencija o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine (1972.)

| — | Konvencija o zaštiti podvodne kulturne baštine (2001.) |
| --- | --- |

—

Konvencija o zaštiti podvodne kulturne baštine (2001.)

| — | Povelja o očuvanju digitalne baštine (2003.) |
| --- | --- |

—

Povelja o očuvanju digitalne baštine (2003.)

| — | Konvencija o zaštiti nematerijalne kulturne baštine (2003.) |
| --- | --- |

—

Konvencija o zaštiti nematerijalne kulturne baštine (2003.)

| — | Strategija za smanjenje rizika na temelju svojstava svjetske baštine (revidirana verzija, 2007.) |
| --- | --- |

—

Strategija za smanjenje rizika na temelju svojstava svjetske baštine (revidirana verzija, 2007.)

| — | Upravljanje rizicima od katastrofa za svjetsku baštinu (priručnik, lipanj 2010.) |
| --- | --- |

—

Upravljanje rizicima od katastrofa za svjetsku baštinu (priručnik, lipanj 2010.)

| — | Deklaracija iz Budimpešte o svjetskoj baštini (koju je donio Odbor za svjetsku baštinu u lipnju 2002.) |
| --- | --- |

—

Deklaracija iz Budimpešte o svjetskoj baštini (koju je donio Odbor za svjetsku baštinu u lipnju 2002.)

Vijeće Europe

| — | Okvirna konvencija o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Faroa, 2005.) |
| --- | --- |

—

Okvirna konvencija o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Faroa, 2005.)

| — | Preporuka CM/Rec (2017.) 1 državama članicama o „Strategiji europske kulturne baštine za 21. stoljeće” (2017.) |
| --- | --- |

—

Preporuka CM/Rec (2017.) 1 državama članicama o „Strategiji europske kulturne baštine za 21. stoljeće” (2017.)

| — | Konvencija o kaznenim djelima povezanima s kulturnim dobrima (2017.) |
| --- | --- |

—

Konvencija o kaznenim djelima povezanima s kulturnim dobrima (2017.)

| — | Europski i mediteranski sporazum o velikim opasnostima (EUR-OPA) |
| --- | --- |

—

Europski i mediteranski sporazum o velikim opasnostima (EUR-OPA)

Ostale studije

| — | Prva pomoć kulturnoj baštini u vrijeme krize (ICCROM i fond Prince Claus za kulturu i razvoj, 2018.) |
| --- | --- |

—

Prva pomoć kulturnoj baštini u vrijeme krize (ICCROM i fond Prince Claus za kulturu i razvoj, 2018.)

| — | Europska načela kvalitete za intervencije koje financira EU s mogućim učinkom na kulturnu baštinu (ICOMOS, 2019.) |
| --- | --- |

—

Europska načela kvalitete za intervencije koje financira EU s mogućim učinkom na kulturnu baštinu (ICOMOS, 2019.)

| — | Izvješće o globalnim rizicima za 2020. (Svjetski gospodarski forum) |
| --- | --- |

—

Izvješće o globalnim rizicima za 2020. (Svjetski gospodarski forum)

---

Europska komisija

| 5.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 186/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 186/7

---

Tečajna lista eura (1)

4. lipnja 2020.

(2020/C 186/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1250 |
| JPY | japanski jen | 122,48 |
| DKK | danska kruna | 7,4557 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89685 |
| SEK | švedska kruna | 10,4172 |
| CHF | švicarski franak | 1,0786 |
| ISK | islandska kruna | 148,50 |
| NOK | norveška kruna | 10,6048 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,623 |
| HUF | mađarska forinta | 344,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,4372 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8373 |
| TRY | turska lira | 7,5868 |
| AUD | australski dolar | 1,6276 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5203 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7189 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7510 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5758 |
| KRW | južnokorejski von | 1 368,73 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,0059 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,0066 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5725 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 856,88 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8077 |
| PHP | filipinski pezo | 56,109 |
| RUB | ruski rubalj | 77,8132 |
| THB | tajlandski baht | 35,539 |
| BRL | brazilski real | 5,6989 |
| MXN | meksički pezo | 24,4761 |
| INR | indijska rupija | 84,9320 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1250

JPY

japanski jen

122,48

DKK

danska kruna

7,4557

GBP

funta sterlinga

0,89685

SEK

švedska kruna

10,4172

CHF

švicarski franak

1,0786

ISK

islandska kruna

148,50

NOK

norveška kruna

10,6048

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,623

HUF

mađarska forinta

344,90

PLN

poljski zlot

4,4372

RON

rumunjski novi leu

4,8373

TRY

turska lira

7,5868

AUD

australski dolar

1,6276

CAD

kanadski dolar

1,5203

HKD

hongkonški dolar

8,7189

NZD

novozelandski dolar

1,7510

SGD

singapurski dolar

1,5758

KRW

južnokorejski von

1 368,73

ZAR

južnoafrički rand

19,0059

CNY

kineski renminbi-juan

8,0066

HRK

hrvatska kuna

7,5725

IDR

indonezijska rupija

15 856,88

MYR

malezijski ringit

4,8077

PHP

filipinski pezo

56,109

RUB

ruski rubalj

77,8132

THB

tajlandski baht

35,539

BRL

brazilski real

5,6989

MXN

meksički pezo

24,4761

INR

indijska rupija

84,9320

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

DRUGI

Europska komisija

| 5.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 186/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 186/8

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 186/03)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„QUEIJO TERRINCHO”

EU br.: PDO-PT-0218-AM01 – 19.9.2016.

ZOI (X) ZOZP ()

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Skupina koja podnosi zahtjev

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. [Zadruga proizvođača ovčjeg mlijeka u regiji Terra Quente]

Legitimni interes

Skupina proizvođača koju su osnovali gospodarski subjekti koji se bave sirom „Queijo Terrincho” (proizvođači i prerađivači) ima legitiman interes za podnošenje zahtjeva za izmjenu. QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. skupina je proizvođača koja je podnijela izvorni zahtjev za registraciju.

| Naziv skupine | QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. |
| --- | --- |
| Vrsta skupine | više osoba |
| Sudionici | proizvođači, prerađivači |
| Adresa | Quinta Branca – Larinho |
| 5160 – Torre de Moncorvo |

Naziv skupine

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L.

Vrsta skupine

više osoba

Sudionici

proizvođači, prerađivači

Adresa

Quinta Branca – Larinho

5160 – Torre de Moncorvo

Zemlja

Portugal

Telefon

+351 279258090

E-pošta

queitec@sapo.pt

2.   Država članica ili Treća Zemlja

Portugal

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se odnosi izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Zemljopisno područje

☐ Dokaz o podrijetlu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezanost

☒ Označivanje

☒ Ostalo: dodavanje logotipa proizvoda

4.   Vrsta izmjena

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

Sve se izmjene odnose na specifikaciju proizvoda jer jedinstveni dokument nije objavljen.

Opis proizvoda

Izmjena br. 1

| — | Rasponi navedeni u izvornoj specifikaciji za promjer (13–20 cm) i težinu (0,8–1,2 kg) sira izmijenjeni su u 12–20 cm i 0,7–1,1 kg. |
| --- | --- |

—

Rasponi navedeni u izvornoj specifikaciji za promjer (13–20 cm) i težinu (0,8–1,2 kg) sira izmijenjeni su u 12–20 cm i 0,7–1,1 kg.

| — | Uvedena je nova veličina sira, „merendeira” (kutija za ručak), koja nije spomenuta u izvornoj specifikaciji, a promjer iznosi od 8 cm do 12 cm, visina od 3 cm do 6 cm, a težina od 0,35 kg do 0,55 kg. |
| --- | --- |

—

Uvedena je nova veličina sira, „merendeira” (kutija za ručak), koja nije spomenuta u izvornoj specifikaciji, a promjer iznosi od 8 cm do 12 cm, visina od 3 cm do 6 cm, a težina od 0,35 kg do 0,55 kg.

| — | Dopušteni rasponi postotaka za udio masti u suhoj tvari i vlage u nemasnoj suhoj tvari tijesta, koji su u izvornoj specifikaciji iznosili 45–60 % i 55–65 %, izmijenjeni su na sljedeći način: 25–50 % masti u suhoj tvari i 35–60 % vlage u nemasnoj suhoj tvari. |
| --- | --- |

—

Dopušteni rasponi postotaka za udio masti u suhoj tvari i vlage u nemasnoj suhoj tvari tijesta, koji su u izvornoj specifikaciji iznosili 45–60 % i 55–65 %, izmijenjeni su na sljedeći način: 25–50 % masti u suhoj tvari i 35–60 % vlage u nemasnoj suhoj tvari.

| — | Iako to nije navedeno u izvornoj specifikaciji, utvrđena je najmanja dopuštena temperatura za dugotrajno skladištenje sireva „Queijo Terrincho” i „Queijo Terrincho”Velho [zreli] koja iznosi –11 °C; ta je temperatura viša od temperature na kojoj se sir smrzava (–12 °C) i time se čuvaju prepoznatljivi miris, okus i tekstura sirnog tijesta. |
| --- | --- |

—

Iako to nije navedeno u izvornoj specifikaciji, utvrđena je najmanja dopuštena temperatura za dugotrajno skladištenje sireva „Queijo Terrincho” i „Queijo Terrincho”Velho [zreli] koja iznosi –11 °C; ta je temperatura viša od temperature na kojoj se sir smrzava (–12 °C) i time se čuvaju prepoznatljivi miris, okus i tekstura sirnog tijesta.

Te su izmjene uvedene zbog promjena u navikama potrošača, tj. veće potrošnje manjih sireva koji imaju manje masti, bolje očuvanje kakvoće i dulji rok trajanja i njima se ponuda želi uskladiti s trenutačnom potražnjom za manjim pakiranjima koja se mogu odmah upotrijebiti za određene kulinarske namjene (u ploškama ili pretpakirana). Uvedene su i zato što rezultati ispitivanja koja su provedena u posljednjih nekoliko godina pokazuju da je potrebno ispraviti izvorne vrijednosti (dopuštenu vlagu i udio masti) radi usklađivanja sa stvarnim stanjem.

Izmjena br. 2

| — | Navedena su dva nova oblika skladištenja i prezentiranja, koja nisu spomenuta u izvornoj specifikaciji, za „Queijo Terrincho”Velho koji zrije ili dozrijeva najmanje 90 dana i može se staviti u prodaju premazan pastom od crvene paprike ili narezan na komade i uronjen u posude s djevičanskim maslinovim uljem. |
| --- | --- |

—

Navedena su dva nova oblika skladištenja i prezentiranja, koja nisu spomenuta u izvornoj specifikaciji, za „Queijo Terrincho”Velho koji zrije ili dozrijeva najmanje 90 dana i može se staviti u prodaju premazan pastom od crvene paprike ili narezan na komade i uronjen u posude s djevičanskim maslinovim uljem.

Te su metode opravdane jer poboljšavaju očuvanje kakvoće i produžuju rok trajanja sira i zato što među potrošačima, koji su ih počeli povezivati sa sirevima koji dulje dozrijevaju, kao što je „Queijo Terrincho”Velho, postoji potražnja za sirevima premazanima pastom od crvene paprike ili narezanima na komade i uronjenima u posude s djevičanskim maslinovim uljem. Nadalje, ti oblici prezentiranja, odnosno premazivanje sira pastom od crvene paprike ili rezanje na komade i uranjanje u posude s djevičanskim maslinovim uljem, lokalne su metode koje se već dugo primjenjuju.

Tim se izmjenama želi odgovoriti na novu potražnju na tržištu bez mijenjanja svojstvenih obilježja koja tom proizvodu daju posebna svojstva.

Te se izmjene odnose i na odjeljak „Metoda proizvodnje”, u kojem se sada opisuju uvjeti proizvodnje sira „Queijo Terrincho”Velho i na odjeljak „Označivanje” u pogledu oznake „Queijo Terrincho”Velho.

Zemljopisno područje

Izmjena br. 3

Zemljopisno područje nije promijenjeno.

Izvorni tekst: „Članak 1.

Područje na kojem se ‚Queijo Terrincho’ proizvodi i na kojem dozrijeva ograničeno je na općine Mogadouro, Alfândega da Fé, Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães and Macedo de Cavaleiros (osim župa Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós i Soutelo de Mourisco) u okrugu Bragança; župe Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales i Possacos u općini Valpaços u okrugu Vila Real; općinu São João da Pesqueira (osim župa Riodades i Paredes da Beira) u okrugu Viseu, općinu Vila Nova de Foz Côa, župe Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto i Meda u općini Meda i župe Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres i Mata de Lobos u općini Figueira de Castelo Rodrigo u okrugu Guarda, koje se nalaze u regiji Terra Quente i u dolini gornjeg toka rijeke Douro.”

zamjenjuje se sljedećim:

„Područje na kojem se proizvod proizvodi i na kojem dozrijeva ograničeno je na općine Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães i Macedo de Cavaleiros (osim župa Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós i Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (osim župa Riodades i Paredes da Beira) i Vila Nova de Foz Côa i na župe Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales i Possacos u općini Valpaços, župe Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto i Meda u općini Meda i župe Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres i Mata de Lobos u općini Figueira de Castelo Rodrigo.”

Kako bi test bio jasniji i s obzirom na to da se navedenim općinama jasno određuju administrativne granice u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012, u specifikaciji proizvoda više se ne navode okruzi u podregijama Terra Quente i dolini gornjeg toka rijeke Douro.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Izmjena br. 4

Uvrštene su pojedinosti koje nisu navedene u izvornoj specifikaciji, a koje se odnose na postupke u fazi proizvodnje, a to su prerada mlijeka (zagrijavanje i koagulacija), cijeđenje sirutke (prešanje), sušenje i dozrijevanje (preokretanje i pranje).

Te su izmjene uvedene jer je potrebno navesti pojedinosti o postupcima u fazi proizvodnje, posebno o onim postupcima kojima se osigurava da dobiveni proizvod bude u skladu s opisom proizvoda, što se ponajviše odnosi na faze koagulacije i obrade gruša.

| — | Iako to nije navedeno u izvornoj specifikaciji, sada je propisano da se mlijeko mora preraditi neposredno nakon mužnje. Ako to nije moguće, navedeno je da se mora čuvati na temperaturi od najviše 6 °C. |
| --- | --- |

—

Iako to nije navedeno u izvornoj specifikaciji, sada je propisano da se mlijeko mora preraditi neposredno nakon mužnje. Ako to nije moguće, navedeno je da se mora čuvati na temperaturi od najviše 6 °C.

| — | Iako je u izvornoj specifikaciji navedeno da se mlijeko mora zagrijati na fiksnu temperaturu od 35 °C, sada je utvrđen raspon optimalne temperature koju mlijeko mora postići prije dodavanja sirila (temperatura koagulacije: 30–35 °C) kako bi se taj postupak dodatno uskladio sa stvarnim uvjetima. |
| --- | --- |

—

Iako je u izvornoj specifikaciji navedeno da se mlijeko mora zagrijati na fiksnu temperaturu od 35 °C, sada je utvrđen raspon optimalne temperature koju mlijeko mora postići prije dodavanja sirila (temperatura koagulacije: 30–35 °C) kako bi se taj postupak dodatno uskladio sa stvarnim uvjetima.

Osim upotrebe utega i ručnih preša, kako je predviđeno u izvornoj specifikaciji, dopuštena je i upotreba pneumatskih preša uz vrijeme prešanja od tri sata do pet sati u skladu s metodologijom koja se već primijenjuje. Tom se izmjenom samo dodaje novo tehnološko rješenje koje se može primijeniti tijekom postupka proizvodnje i nimalo ne utječe na konačna svojstva proizvoda.

| — | Kao i u izvornoj specifikaciji, postupak zrenja ili dozrijevanja odvija se u objektima za zrenje u kojima vladaju prirodni uvjeti ili u kontroliranoj okolini. Raspon unutar kojeg izmjerena relativna vlažnost može varirati tijekom tog postupka iznosi 80–90 %, a ne 80–85 % kako je propisano u izvornoj specifikaciji. |
| --- | --- |

—

Kao i u izvornoj specifikaciji, postupak zrenja ili dozrijevanja odvija se u objektima za zrenje u kojima vladaju prirodni uvjeti ili u kontroliranoj okolini. Raspon unutar kojeg izmjerena relativna vlažnost može varirati tijekom tog postupka iznosi 80–90 %, a ne 80–85 % kako je propisano u izvornoj specifikaciji.

| — | Slično tome, iako nisu bile navedene u izvornoj specifikaciji, utvrđene su i gornje i donje granice za temperaturu (8–14 °C) i vlažnost (75–85 %) tijekom postupka dozrijevanja sira „Queijo Terrincho”Velho kako bi se upotpunio opis metode proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Slično tome, iako nisu bile navedene u izvornoj specifikaciji, utvrđene su i gornje i donje granice za temperaturu (8–14 °C) i vlažnost (75–85 %) tijekom postupka dozrijevanja sira „Queijo Terrincho”Velho kako bi se upotpunio opis metode proizvodnje.

Velho

Izmjena br. 5

| — | U izvornoj je specifikaciji bilo navedeno sljedeće: „Stada ovaca pasmine Churra da Terra Quente, čija su posebna obilježja dobro prilagođena području na kojem se uzgajaju, čine osnovnu stočarsku djelatnost i u osnovi ovise o pašnjacima i vlažnim livadama. Pašnjaci se sastoje od brdovitog terena, zemljišta na ugaru i velikih neobrađenih površina s bodljikavom i oskudnom travom. Međutim, ne proizvodi se dovoljno trave i potrebno je upotrebljavati vlažne livade i sekundarno krmno bilje kao što su raž, ječam, bijela repa, leća i lišće jasena, brijesta, hrasta, badema i masline, pa čak i vinove loze.” |
| --- | --- |

—

U izvornoj je specifikaciji bilo navedeno sljedeće: „Stada ovaca pasmine Churra da Terra Quente, čija su posebna obilježja dobro prilagođena području na kojem se uzgajaju, čine osnovnu stočarsku djelatnost i u osnovi ovise o pašnjacima i vlažnim livadama. Pašnjaci se sastoje od brdovitog terena, zemljišta na ugaru i velikih neobrađenih površina s bodljikavom i oskudnom travom. Međutim, ne proizvodi se dovoljno trave i potrebno je upotrebljavati vlažne livade i sekundarno krmno bilje kao što su raž, ječam, bijela repa, leća i lišće jasena, brijesta, hrasta, badema i masline, pa čak i vinove loze.”

Budući da se ne proizvodi dovoljno trave, što je napomenuto u izvornoj specifikaciji, uvedena je i mogućnost upotrebe hrane za životinje kao što su slama i sijeno koji se proizvode na poljoprivrednom gospodarstvu ili koje proizvode drugi uzgajivači ovaca, krmno bilje zasijano ujesen/zimi (zob, grahorice, raž i žuta lupina) i krmno bilje zasijano u proljeće (kukuruz i sirak), podrijetlom iz definiranog zmljopisnog područja.

Taj je tekst zamijenjen i preformuliran na sljedeći način: „Međutim, ne proizvodi se dovoljno trave i potrebno je upotrebljavati vlažne livade i sekundarno krmno bilje kao što su raž, ječam, bijela repa, leća i lišće jasena, brijesta, hrasta, badema i masline, pa čak i vinove loze sa zemljopisnog područja.”

| — | Sva hrana za životinje koja se daje ovcama potječe sa zemljopisnog područja, ali uvedena je mogućnost upotrebe hrane za životinje iz drugih regija u razdobljima nestašice, što nikada ne smije premašiti 50 % suhe tvari u jednoj godini. To je ista hrana za životinje kao ona sa zemljopisnog područja i ima isti sastav. |
| --- | --- |

—

Sva hrana za životinje koja se daje ovcama potječe sa zemljopisnog područja, ali uvedena je mogućnost upotrebe hrane za životinje iz drugih regija u razdobljima nestašice, što nikada ne smije premašiti 50 % suhe tvari u jednoj godini. To je ista hrana za životinje kao ona sa zemljopisnog područja i ima isti sastav.

Izmjena br. 6

Izbrisan je članak 4. izvorne verzije specifikacije:

„Članak 4.

Pakiranje i čuvanje

Sir se uvijek mora pakirati u neškodljivi materijal koji ne reagira sa sadržajem.

Sir se uvijek mora pretpakirati i pakiranje se mora provoditi u skladu s dobrim higijenskim praksama i u uvjetima u kojima se čuvaju čistoća i svojstva sira tijekom uobičajenog skladištenja i prodaje.

Taj postupak mora provoditi proizvođač.”

Ti su opisi zamijenjeni razlozima za postojanje određenih pravila o pakiranju, a dodan je i sljedeći odlomak kako bi se dodatno obrazložila potreba za time da pretpakiranje proizvoda obavlja proizvođač:

„Rezanje i pakiranje moraju se provoditi unutar definiranog zemljopisnog područja kako bi se očuvala cjelovitost proizvoda i jamčila obilježja koja mu daju posebna svojstva, koja se lako mogu promijeniti uzastopnim rukovanjem i/ili rukovanjem tijekom duljeg vremenskog razdoblja.”

Izmjena br. 7

| — | Dodan je sljedeći tekst koji se ne nalazi u izvornoj specifikaciji kako bi se objasnila proizvodnja različitih vrsta sira „Queijo Terrincho”Velho: |
| --- | --- |

—

Dodan je sljedeći tekst koji se ne nalazi u izvornoj specifikaciji kako bi se objasnila proizvodnja različitih vrsta sira „Queijo Terrincho”Velho:

Velho

„Queijo Terrincho”Velho sir je koji dozrijeva najmanje 90 dana i koji se premazuje pastom od ekstrakta crvene paprike i rakije od grožđane komine ili djevičanskog maslinovog ulja. Može se i uroniti u djevičansko maslinovo ulje.

Velho

„Queijo Terrincho”Velho premazan crvenom paprikom proizvodi se tako da se sir koji je dozrijevao najmanje 90 dana premaže mješavinom crvene paprike i rakije od grožđane komine ili mješavinom crvene paprike i djevičanskog maslinovog ulja. Pasta od crvene paprike priprema se tako da se crvena paprika prije premazivanja sira pomiješa s rakijom od grožđane komine ili s djevičanskim maslinovim uljem. Ta bi se mješavina trebala upotrijebiti samo za jedno premazivanje kako bi se osiguralo da ima odgovarajuću teksturu i odgovarajući okus. Na 1 kg crvene paprike dodaje se približno 250 ml rakije od grožđane komine ili 250 ml djevičanskog maslinovog ulja.

Velho

Prethodno navedene metode odavno se primjenjuju na tom području radi boljeg očuvanja kakvoće i duljeg roka trajanja sira.

Izmjena br. 8

Označivanje

Označivanje

Izbrisan je članak 5. izvorne verzije specifikacije:

„Članak 5.

Označivanje i stavljanje na tržište

Etikete sireva moraju sadržavati sljedeće:

| 1. | trgovački naziv – ‚Queijo Terrincho’; |
| --- | --- |

1.

trgovački naziv – ‚Queijo Terrincho’;

| 2. | mast od 45 % do 60 %; |
| --- | --- |

2.

mast od 45 % do 60 %;

| 3. | neto količina (izražena u g ili kg); |
| --- | --- |

3.

neto količina (izražena u g ili kg);

| 4. | najbolje upotrijebiti do kraja [mjesec i godina]; |
| --- | --- |

4.

najbolje upotrijebiti do kraja [mjesec i godina];

| 5. | sir proizveden od čistog sirovog ovčjeg mlijeka; |
| --- | --- |

5.

sir proizveden od čistog sirovog ovčjeg mlijeka;

| 6. | naziv i adresa proizvođača. |
| --- | --- |

6.

naziv i adresa proizvođača.

Etiketa mora biti nalijepljena na jednu od ploha sira.

Sir se može prodavati potrošačima u komadima, pod uvjetom da su pretpakirani.”

Prethodno navedena općenita upućivanja koja su uvrštena u članak 5. prve verzije specifikacije kako je izvorno registrirana izbrisana su i zamijenjena zahtjevom da označivanje mora sadržavati, ovisno o vrsti proizvoda, logotip proizvoda i riječi „‚QUEIJO TERRINCHO’ – Denominação de Origem Protegida” [„QUEIJO TERRINCHO” – zaštićena oznaka izvornosti] ili „‚QUEIJO TERRINCHO’ – DOP” [„QUEIJO TERRINCHO” – ZOI] ili „‚QUEIJO TERRINCHO’VELHO – Denominação de Origem Protegida” [„QUEIJO TERRINCHO”VELHO – zaštićena oznaka izvornosti] ili „‚QUEIJO TERRINCHO’VELHO – DOP” [„QUEIJO TERRINCHO”VELHO – ZOI] u skladu s opisom proizvoda.

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Te su izmjene uvedene kako bi zahtjevi za označivanje bili u skladu s opisom proizvoda i kako bi se izbrisala općenita upućivanja.

Izmjena br. 9

Izbrisan je članak 6. izvorne verzije specifikacije:

„Članak 6.

| 1. | Samo su ovce pasmine Churra da Terra Quente pogodne za proizvodnju mlijeka koje se upotrebljava za proizvodnju sira ‚Queijo Terrincho’, ako se uzgajaju na području proizvodnje definiranom u članku 1. ovih pravila. |
| --- | --- |

1.

Samo su ovce pasmine Churra da Terra Quente pogodne za proizvodnju mlijeka koje se upotrebljava za proizvodnju sira ‚Queijo Terrincho’, ako se uzgajaju na području proizvodnje definiranom u članku 1. ovih pravila.

| 2. | Za sva stada mora biti službeno potvrđeno da nisu zaražena brucelozom i ne smiju pokazivati nikakve znakove bolesti koje se mogu prenijeti mlijekom. |
| --- | --- |

2.

Za sva stada mora biti službeno potvrđeno da nisu zaražena brucelozom i ne smiju pokazivati nikakve znakove bolesti koje se mogu prenijeti mlijekom.

| 3. | Stada se moraju pratiti kako bi se osiguralo da su svi oblici liječenja kojima se životinje podvrgavaju u skladu s preporučenim razdobljima karencije. |
| --- | --- |

3.

Stada se moraju pratiti kako bi se osiguralo da su svi oblici liječenja kojima se životinje podvrgavaju u skladu s preporučenim razdobljima karencije.

| 4. | U prostorijama za mužnju i tijekom prijevoza mlijeka na mjesto proizvodnje moraju se poštovati higijenska pravila. |
| --- | --- |

4.

U prostorijama za mužnju i tijekom prijevoza mlijeka na mjesto proizvodnje moraju se poštovati higijenska pravila.

| 5. | Sirane moraju ispunjavati tehničke, funkcionalne, zdravstvene i higijenske uvjete propisane zakonom. |
| --- | --- |

5.

Sirane moraju ispunjavati tehničke, funkcionalne, zdravstvene i higijenske uvjete propisane zakonom.

| 6. | U svim objektima u kojima se proizvodi sir mora se voditi evidencija o primljenom mlijeku, proizvodnji, dozrijevanju i stavljanju na tržište.” |
| --- | --- |

6.

U svim objektima u kojima se proizvodi sir mora se voditi evidencija o primljenom mlijeku, proizvodnji, dozrijevanju i stavljanju na tržište.”

Informacije iz stavka 1. o pasmini ovaca uvrštene su u točku 3.2. jedinstvenog dokumenta u kojoj se opisuje proizvod i u odgovarajuću točku 2. specifikacije proizvoda.

Stavci od 2. do 6. izbrisani su jer se odnose na pravila koja se općenito primjenjuju u tom sektoru djelatnosti i već su propisana općim zakonodavstvom.

Izmjena br. 10

Upućivanja na obveze skupina proizvođača i gospodarskih subjekata, ali i na kršenja i sankcije, koja su se u izvornom dokumentu nalazila u člancima 7., 8., 9. i 10., isto su tako izbrisana jer nisu sastavni dio specifikacije proizvoda i odnose se na pravila koja se općenito primjenjuju na proizvodnju sira i već su propisana općim zakonodavstvom.

Izmjena br. 11

Povezanost

Povezanost

Članak 1. izvorne verzije specifikacije, u kojem je opisana povezanost između definiranog zemljopisnog područja i svojstava proizvoda:

„Članak 1.

Riječ je o vrlo velikom području koje se prostire na 400 000 ha i sastoji se od rasjednih dolina (Mirandela–Vilariça), dubokih erozijskih dolina (Baixo-Coa, Sabor i dolina gornjeg toka rijeke Douro) i platoa koji se nalaze na visinama od 600 m do 800 m. Zahvaljujući takvom krajoliku na tom području vladaju jedinstveni klimatski uvjeti, koji u smjeru istoka duž rijeke Douro prelaze iz subatlantskih sredozemnih u polusuhe sredozemne, dok u blizini platoa do izražaja dolazi kontinentalni utjecaj.

Na tom području zbog klimatskih i topografskih uvjeta rastu veoma raznoliki usjevi. Tipično je po vinogradima i maslinicima, sve većim područjima na kojima se uzgajaju masline, područjima na kojima rastu i stabla masline i badema, poljima žitarica koja se navodnjavaju kišnicom (zemljišta na ugaru ili zasijana žitaricama) i različitim usjevima, i na područjima na kojima nema vode za navodnjavanje i u najplodnijim dolinama (Mirandela i Vale da Vilariça). Međutim, poljoprivrednici najviše uzgajaju masline i vinovu lozu zbog njihove gospodarske važnosti.

S druge strane, stada ovaca pasmine Churra da Terra Quente, čija su posebna obilježja dobro prilagođena području na kojem se uzgajaju, čine osnovnu stočarsku djelatnost i u osnovi ovise o pašnjacima i vlažnim livadama. Pašnjaci se sastoje od brdovitog terena, zemljišta na ugaru i velikih neobrađenih površina s bodljikavom i oskudnom travom.

,Međutim, ne proizvodi se dovoljno trave i potrebno je upotrebljavati vlažne livade i sekundarno krmno bilje kao što su raž, ječam, bijela repa, leća i lišće jasena, brijesta, hrasta, badema i masline, pa čak i vinove loze sa zemljopisnog područja.’ Ondje se nalaze trajni pašnjaci za ovce. Tijekom gotovo cijele godine ovce provode noći zatvorene u torove ili ovčinjake na poljoprivrednom zemljištu.

Kombinacija brdovitog terena, suhih platoa i vedrog neba sa svojim specifičnim okolišnim uvjetima, ali i tradicionalne metode uzgoja pridonose posebnim svojstvima mlijeka koje se dobiva od ovaca pasmine Churra da Terra Quente (Terrincha).

Od tog se mlijeka, zahvaljujući vještinama i znanju lokalnog stanovništva koje je prenosilo svoje iskustvo s generacije na generaciju, proizvodi sir nenadmašnih svojstava.”

zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Kvaliteta sira ‚Queijo Terrincho’ rezultat je isključivo prirodnih i ljudskih čimbenika povezanih s definiranim zemljopisnim područjem.

Postoje izvješća u kojima se širenje proizvodnje ovčjeg sira povezuje sa srednjovjekovnim kršćanskim samostanima u toj regiji i drugdje. Najbolji dokaz o podrijetlu sira vjerojatno je činjenica da je pasmina ovaca Churra da Terra Quente dobila svoje drugo ime ‚Terrincha’ po području u regiji Terra Quente Transmontana iz kojeg i potječe, a to je dolina Vilariça ili, još preciznije, Quinta da Terrincha, a po njemu je nazvan i sir, ‚Terrincho’. To pokazuje da na tom potpodručju postoji konvergencija prirodnih i ljudskih čimbenika koji su tipični za cijelo područje proizvodnje.

U regiji Terra Quente Transmontana i u dolini gornjeg toka rijeke Douro, koje se nalaze u definiranom zemljopisnom području, prvotno je živjela vrlo otporna i dobro prilagođena pasmina ovaca Badana. Krajem 19. stoljeća križana je s ovnovima pasmine Mondegueiro, čime je nastala pasmina Churra da Terra Quente. Oblik u kakvom je danas poznata poprimila je od sredine 20. stoljeća do danas. Ta je pasmina stoga otporna, dobro prilagođena toj regiji i vrlo plodna, s mnogo blizanaca među janjadi. Prvenstveno se uzgaja radi mlijeka, a manje radi mesa, te je blisko povezana s proizvodnjom sira u regiji.

Ta se regija odlikuje brdovitim platoima, ponekim strmim obroncima i kiselim i ne pretjerano plodnim tlom, koje ponegdje prelazi u dobro poljoprivredno zemljište. Padaline su koncentrirane u zimskim mjesecima i u potpunosti se iskorištavaju tijekom dugog, suhog ljeta. To znači da prehrambeni resursi nisu uvijek raspoloživi i da ih najviše ima u proljeće, a najmanje ljeti.

Takvi uvjeti uvelike utječu na distribuciju usjeva u regiji i pogoduju tradicionalnim, ekstenzivnim sustavima proizvodnje, a ovce pasmine Churra da Terra Quente koje se na taj način uzgajaju daju mlijeko posebnih svojstava od kojeg se, zahvaljujući vještinama i znanju lokalnog stanovništva koje su naslijedili od predaka, proizvodi veoma prepoznatljiv sir koji se i danas smatra kvalitetnim.

Blagi miris i okus sira ‚Queijo Terrincho’, koji dozrijevanjem postaju snažniji i intenzivniji, stoga proizlaze iz svojstava čistog sirovog mlijeka koje se upotrebljava i koje je blisko povezano s pasminom ovaca i tipičnom vegetacijom za brdoviti teren i vlažne livade, koje su ključne za prehranu ovaca koje se uzgajaju na definiranom zemljopisnom području.

Čvrsta i ujednačena tekstura, boja i pomalo kremast izgled sirnog tijesta rezultati su tradicionalnog postupka proizvodnje koji se temelji na znanju i iskustvu lokalnog stanovništva, posebno u pogledu načina obrade gruša pri kojem se sirutka odvaja cijeđenjem i dobiva se kompaktna masa.

Postupak dozrijevanja i zrenja odvija se u objektima za zrenje u kojima vladaju prirodni uvjeti i u kontroliranoj okolini, i to u sljedećim uvjetima.

| Dozrijevanje | ‚Queijo Terrincho’ | ‚Queijo Terrincho’Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatura (°C) | 5–12 | 8–14 |
| Vlažnost (%) | 80–90 | 75–85 |
| Minimalno razdoblje (dani) | 30 | 90 |

Dozrijevanje

‚Queijo Terrincho’

‚Queijo Terrincho’Velho

Temperatura (°C)

5–12

8–14

Vlažnost (%)

80–90

75–85

Minimalno razdoblje (dani)

30

90

Održavanje tih uvjeta i pažljivo provođenje cijelog postupka, posebno u pogledu pranja sira, čija učestalost ovisi o izgledu kore koja uvijek mora biti glatka i čista, postupci su koji se temelje na lokalnom znanju i iskustvu i koji imaju odlučujuću ulogu u osiguravanju željene teksture, boje i vanjštine sirnog tijesta.

Lokalno znanje i iskustvo ogleda se i u primjeni tradicionalnih tehnika čuvanja koje se povezuju sa sirevima koji su dulje dozrijevali i kojima se omogućava dulje skladištenje sira bez mijenjanja njegovih prepoznatljivih svojstava. Riječ je o praksi premazivanja kore pastom od crvene paprike, tj. polukrutom mješavinom crvene paprike i rakije od grožđane komine ili crvene paprike i djevičanskog maslinovog ulja koje se na tom području proizvodi u tradicionalnim kotlovima ili uljarama za proizvodnju maslinova ulja, ali i o praksi čuvanja sira uranjanjem u posude s djevičanskim maslinovim uljem nakon uklanjanja kore i rezanja sira na komade.

Kad je riječ o povezanosti ljudskih čimbenika i proizvoda, sir ‚Queijo Terrincho’ smatra se tradicionalnim proizvodom regije Trás-os-Montes, a metoda proizvodnje i tehnike čuvanja prenosile su se s generacije na generaciju i primjenjuju se i danas.”

Tekst članka 1. izvorne specifikacije preformuliran je radi pružanja preciznijeg opisa prirodnih čimbenika, kao što su uvjeti tla i klime, ljudskih čimbenika i lokalnog znanja i iskustva, što su značajke zemljopisnog područja koje utječu na posebnost ovog proizvoda. U njemu se pojašnjava kako značajke zemljopisnog područja utječu na utvrđena posebna svojstva proizvoda i navodi se da je kvaliteta sira „Queijo Terrincho” isključivo rezultat prirodnih i ljudskih čimbenika povezanih s definiranim zemljopisnim područjem.

Taj je tekst preformuliran kako bi se ispunile odredbe o izradi jedinstvenog dokumenta u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, posebno u pogledu točke 5. (Povezanost sa zemljopisnim područjem), jer jedinstveni dokument obvezno mora sadržavati temeljito i dosljedno objašnjenje načina na koji je utvrđena uzročno-posljedična veza, a to u izvornom dokumentu nije bio slučaj.

Ostalo

Ostalo

Uvedena je obvezna upotreba logotipa proizvoda.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„QUEIJO TERRINCHO”

„QUEIJO TERRINCHO”

EU br.: PDO-PT-0218-AM01 – 19.9.2016.

EU br.: PDO-PT-0218-AM01 – 19.9.2016

ZOZP () ZOI (X)

ZOZP () ZOI (X)

1.   Naziv

Naziv

„Queijo Terrincho”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Portugal

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Queijo Terrincho” zreli je sir koji se proizvodi polaganim cijeđenjem gruša dobivenog koagulacijom čistog sirovog ovčjeg mlijeka ovaca pasmine Churra da Terra Quente upotrebom sirila životinjskog podrijetla. „Queijo Terrincho” mora dozrijevati najmanje 30 dana. Ako je sir dozrijevao ili zrio najmanje 90 dana, oznaci izvornosti „Queijo Terrincho” dodaje se Velho (zreli).

Velho

Glavna svojstva navedena su u nastavku:

Svojstva sireva „Queijo Terrincho” i „Queijo Terrincho”Velho

Velho

| Sir | „Queijo Terrincho” | „Queijo Terrincho”Velho |
| --- | --- | --- |
| Oblik | Nizak, pravilan valjak (disk), pomalo udubljen u središtu, bez jasnog ruba | Nizak, pravilan valjak (disk), pomalo ispupčen u središtu, s neravnim rubom |
| Visina | 3,0–6,0 cm | 2,0–6,0 cm |
| Težina | 0,7–1,1 kg | 0,5–1,0 kg |
| Promjer | 12–20 cm | 10,0–18,0 cm |
| Težina (veličina kutije za ručak) | 0,35–0,55 kg | 0,25–0,45 kg |
| Promjer (veličina kutije za ručak) | 8,0–12,0 cm | 5,0–10,0 cm |
| Kora | Mekana, cjelovita, dobro oblikovana, glatka, svijetle slamnato žute boje po cijeloj površini | Tvrda, cjelovita, dobro oblikovana, crvene boje, katkad grube teksture |
| Sirno tijesto |
| Tekstura | Čvrsta i ujednačena, pomalo kremasta i katkad gubi oblik pri rezanju (polumeka) | Čvrsta i ujednačena, dobro oblikovana, nije kremasta i zadržava oblik pri rezanju (tvrda) |
| Izgled | Pomalo kremast, s nekoliko rupa | Nije pretjerano kremast, s nekoliko rupa |
| Boja | Potpuno bijela | Žućkasta |
| Miris i okus | Intenzivan miris, blag i čist, nije pretjerano pikantan | Snažan, uz uravnoteženu mješavinu različitih mirisa |
| Mast (u suhoj tvari) % | 25–50 | 35–60 |
| Vlaga (u nemasnoj suhoj tvari) % | 35–60 | 20–55 |

Sir

„Queijo Terrincho”

„Queijo Terrincho”Velho

Velho

Oblik

Nizak, pravilan valjak (disk), pomalo udubljen u središtu, bez jasnog ruba

Nizak, pravilan valjak (disk), pomalo ispupčen u središtu, s neravnim rubom

Visina

3,0–6,0 cm

2,0–6,0 cm

Težina

0,7–1,1 kg

0,5–1,0 kg

Promjer

12–20 cm

10,0–18,0 cm

Težina (veličina kutije za ručak)

0,35–0,55 kg

0,25–0,45 kg

Promjer (veličina kutije za ručak)

8,0–12,0 cm

5,0–10,0 cm

Kora

Mekana, cjelovita, dobro oblikovana, glatka, svijetle slamnato žute boje po cijeloj površini

Tvrda, cjelovita, dobro oblikovana, crvene boje, katkad grube teksture

Sirno tijesto

Tekstura

Čvrsta i ujednačena, pomalo kremasta i katkad gubi oblik pri rezanju (polumeka)

Čvrsta i ujednačena, dobro oblikovana, nije kremasta i zadržava oblik pri rezanju (tvrda)

Izgled

Pomalo kremast, s nekoliko rupa

Nije pretjerano kremast, s nekoliko rupa

Boja

Potpuno bijela

Žućkasta

Miris i okus

Intenzivan miris, blag i čist, nije pretjerano pikantan

Snažan, uz uravnoteženu mješavinu različitih mirisa

Mast (u suhoj tvari) %

25–50

35–60

Vlaga (u nemasnoj suhoj tvari) %

35–60

20–55

„Queijo Terrincho” i „Queijo Terrincho”Velho stavljaju se na tržište cijeli, narezani ili u pretpakiranim komadima.

Velho

„Queijo Terrincho”Velho može se staviti u prodaju i premazan pastom od crvene paprike ili narezan na komade i uronjen u posude s djevičanskim maslinovim uljem.

Velho

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Ovce prvenstveno pasu na pašnjacima koji se nalaze na brdovitom terenu, zemljištu na ugaru i velikim neobrađenim površinama s bodljikavom i oskudnom travom, ali i na vlažnim livadama ili prirodnim pašnjacima unutar definiranog zemljopisnog područja.

Budući da nema dovoljno trave, mora se osigurati sekundarno krmno bilje, kao što su raž, ječam, zob, bijela repa, leća i lišće jasena, brijesta, hrasta, badema i masline, pa čak i vinove loze sa zemljopisnog područja.

Upotrebljavaju se i druge vrste hrane za životinje, među ostalim slama i sijeno, krmno bilje zasijano ujesen/zimi (zob, grahorice, raž i žuta lupina) i krmno bilje zasijano u proljeće (kukuruz i sirak) koje se proizvode na poljoprivrednom gospodarstvu ili koje proizvode drugi uzgajivači ovaca na definiranom zemljopisnom području.

Sva hrana koja se daje ovcama potječe sa zemljopisnog područja. Samo se u razdobljima nestašice može upotrebljavati hrana za životinje iz drugih regija, ali to nikad ne smije premašiti 50 % suhe tvari u jednoj godini. To je ista hrana za životinje kao ona s definiranog zemljopisnog područja i ima isti sastav, pa ne utječe na svojstva proizvoda.

Upotrebljavaju se sol namijenjena za konzumaciju, u omjeru od 15 % do 20 % masenog udjela sira, i životinjsko sirilo.

Čisto sirovo mlijeko dobiveno od ovaca pasmine Churra da Terra Quente mora imati sljedeća fizikalno-kemijska svojstva:

| Kiselost (ml Na OH N\1) | 25–30 |
| --- | --- |
| pH vrijednost | 6,5–6,6 |
| Gustoća (pri 20 °C) | 1 036–1 038 |
| Udio masti (g/100 g) | 8,5 |
| Udio bjelančevina (g/100 g) | 6,4–6,6 |
| Ukupni dušik (%) | 1,0–1,1 |
| Nekazeinski dušik (%) | 0,2–0,3 |

Kiselost (ml Na OH N\1)

25–30

pH vrijednost

6,5–6,6

Gustoća (pri 20 °C)

1 036–1 038

Udio masti (g/100 g)

8,5

Udio bjelančevina (g/100 g)

6,4–6,6

Ukupni dušik (%)

1,0–1,1

Nekazeinski dušik (%)

0,2–0,3

Crvena paprika, maslinovo ulje i rakija od grožđane komine koji se upotrebljavaju za pripremu paste od crvene paprike potječu s definiranog zemljopisnog područja.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka i prerada, uključujući dozrijevanje i zrenje, moraju se provoditi na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Dugotrajno skladištenje proizvoda dopušteno je na temperaturi koja ne smije biti manja od –11 °C.

Rezanje i pakiranje moraju se provoditi unutar definiranog zemljopisnog područja kako bi se očuvala cjelovitost proizvoda i jamčila obilježja koja mu daju posebna svojstva, koja se lako mogu promijeniti uzastopnim rukovanjem i/ili rukovanjem tijekom duljeg vremenskog razdoblja.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Uz logotip proizvoda prikazan u nastavku etiketa proizvoda mora sadržavati sljedeće riječi: „‚QUEIJO TERRINCHO’ – Denominação de Origem Protegida” [„QUEIJO TERRINCHO” – zaštićena oznaka izvornosti] ili „‚QUEIJO TERRINCHO’ – DOP” [„QUEIJO TERRINCHO” – ZOI] ili „‚QUEIJO TERRINCHO’ – Denominação de Origem Protegida VELHO” [„QUEIJO TERRINCHO” – zaštićena oznaka izvornosti VELHO] ili „‚QUEIJO TERRINCHO’ VELHO – DOP VELHO” [„QUEIJO TERRINCHO” – ZOI VELHO].

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Image 1

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje na kojem se proizvod proizvodi i na kojem dozrijeva ograničeno je na općine Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães i Macedo de Cavaleiros (osim župa Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós i Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (osim župa Riodades i Paredes da Beira) i Vila Nova de Foz Côa i na župe Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales i Possacos u općini Valpaços, župe Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto i Meda u općini Meda i župe Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres i Mata de Lobos u općini Figueira de Castelo Rodrigo.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Kvaliteta sira „Queijo Terrincho” isključivo je rezultat prirodnih i ljudskih čimbenika povezanih s definiranim zemljopisnim područjem.

Postoje izvješća u kojima se širenje proizvodnje ovčjeg sira povezuje sa srednjovjekovnim kršćanskim samostanima u toj regiji i drugdje. Najbolji dokaz o podrijetlu sira vjerojatno je činjenica da je pasmina ovaca Churra da Terra Quente dobila svoje drugo ime ‚Terrincha’ po području u regiji Terra Quente Transmontana iz kojeg i potječe, a to je dolina Vilariça ili, još preciznije, Quinta da Terrincha, a po njemu je nazvan i sir, ‚Terrincho’. To pokazuje da na tom potpodručju postoji konvergencija prirodnih i ljudskih čimbenika koji su tipični za cijelo područje proizvodnje.

U regiji Terra Quente Transmontana i u dolini gornjeg toka rijeke Douro, koje se nalaze u definiranom zemljopisnom području, prvotno je živjela vrlo otporna i dobro prilagođena pasmina ovaca Badana. Krajem 19. stoljeća križana je s ovnovima pasmine Mondegueiro, čime je nastala pasmina Churra da Terra Quente. Oblik u kakvom je danas poznata poprimila je od sredine 20. stoljeća do danas. Ta je pasmina stoga otporna, dobro prilagođena toj regiji i vrlo plodna, s mnogo blizanaca među janjadi. Prvenstveno se uzgaja radi mlijeka, a manje radi mesa, te je blisko povezana s proizvodnjom sira u regiji.

Ta se regija odlikuje brdovitim platoima, ponekim strmim obroncima i kiselim i ne pretjerano plodnim tlom, koje ponegdje prelazi u dobro poljoprivredno zemljište. Padaline su koncentrirane u zimskim mjesecima i u potpunosti se iskorištavaju tijekom dugog, suhog ljeta. To znači da prehrambeni resursi nisu uvijek raspoloživi i da ih najviše ima u proljeće, a najmanje ljeti.

Takvi uvjeti uvelike utječu na distribuciju usjeva u regiji i pogoduju tradicionalnim, ekstenzivnim sustavima proizvodnje, a ovce pasmine Churra da Terra Quente koje se na taj način uzgajaju daju mlijeko posebnih svojstava od kojeg se, zahvaljujući vještinama i znanju lokalnog stanovništva koje su naslijedili od predaka, proizvodi veoma prepoznatljiv sir koji se i danas smatra kvalitetnim.

Blagi miris i okus sira ‚Queijo Terrincho’, koji dozrijevanjem postaju snažniji i intenzivniji, stoga proizlaze iz svojstava čistog sirovog mlijeka koje se upotrebljava i koje je blisko povezano s pasminom ovaca i tipičnom vegetacijom za brdoviti teren i vlažne livade, koje su ključne za prehranu ovaca koje se uzgajaju na definiranom zemljopisnom području.

Čvrsta i ujednačena tekstura, boja i pomalo kremast izgled sirnog tijesta rezultati su tradicionalnog postupka proizvodnje koji se temelji na znanju i iskustvu lokalnog stanovništva, posebno u pogledu načina obrade gruša pri kojem se sirutka odvaja cijeđenjem i dobiva se kompaktna masa.

Postupak dozrijevanja i zrenja odvija se u objektima za zrenje u kojima vladaju prirodni uvjeti i u kontroliranoj okolini, i to u sljedećim uvjetima.

| Dozrijevanje | „Queijo Terrincho” | „Queijo Terrincho”Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatura (°C) | 5–12 | 8–14 |
| Vlažnost (%) | 80–90 | 75–85 |
| Minimalno razdoblje (dani) | 30 | 90 |

Dozrijevanje

„Queijo Terrincho”

„Queijo Terrincho”Velho

Velho

Temperatura (°C)

5–12

8–14

Vlažnost (%)

80–90

75–85

Minimalno razdoblje (dani)

30

90

Održavanje tih uvjeta i pažljivo provođenje cijelog postupka, posebno u pogledu pranja sira, čija učestalost ovisi o izgledu kore koja uvijek mora biti glatka i čista, postupci su koji se temelje na lokalnom znanju i iskustvu i koji imaju odlučujuću ulogu u osiguravanju željene teksture, boje i vanjštine sirnog tijesta.

Lokalno znanje i iskustvo ogleda se i u primjeni tradicionalnih tehnika čuvanja koje se povezuju sa sirevima koji su dulje dozrijevali i kojima se omogućava dulje skladištenje sira bez mijenjanja njegovih prepoznatljivih svojstava. Riječ je o praksi premazivanja kore pastom od crvene paprike, tj. polukrutom mješavinom crvene paprike i rakije od grožđane komine ili crvene paprike i djevičanskog maslinovog ulja koje se na tom području proizvodi u tradicionalnim kotlovima ili uljarama za proizvodnju maslinova ulja, ali i o praksi čuvanja sira u posudama s djevičanskim maslinovim uljem.

Kad je riječ o povezanosti ljudskih čimbenika i proizvoda, sir „Queijo Terrincho” smatra se tradicionalnim proizvodom regije Trás-os-Montes, a metoda proizvodnje i tehnike čuvanja prenosile su se s generacije na generaciju i primjenjuju se i danas.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/queijos/docs/CE_Qj_Terrincho.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 5.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 186/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 186/19

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

(2020/C 186/04)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„TOMME DE SAVOIE”

EU br.: PGI-FR-0177-AM03 – 10.1.2020.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv

„Tomme de Savoie”

2.   Država članica ili Treća Zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Tomme de Savoie” jest tlačeni nekuhani sirdobiven od kravljeg mlijeka stavljenog u proizvodnju u sirovom ili toplinski obrađenom stanju. Najmanje trajanje dozrijevanja iznosi 30 dana od datuma dodavanja sirila do izlaska iz podruma za dozrijevanje.

Sir je plosnatog cilindričnog oblika, promjera od 18 do 21 cm i visine od 5 do 8 cm. Masa sira iznosi između 1,2 i 2 kg. Sir jednako tako može imati manji oblik, ali s istim organoleptičkim svojstvima. U tom je slučaju njegova najveća visina 8 cm, dok njegova masa iznosi od 400 do 900 grama.

Kora je glatka do blago neravna, sive do sivobijele boje, a na njoj se može pojaviti sekundarna plijesan.

Tijesto je polutvrdo, bijele do žute boje. Ima male otvore. Okus mu je svjež i blago slan, a ponekad ima kiselu ili pikantnu notu.

Najmanji udio masne tvari iznosi 9 % ukupne mase sira, dok najmanji udio suhe tvari iznosi 45 %.

Udio soli iznosi od 1,2 % do 2 %.

Sir „Tomme de Savoie” stavlja se na tržište u sljedećim oblicima: čitav, u komadima: u komadima ili kriškama, u pretpakiranim maloprodajnim jedinicama: u komadima ili kriškama.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Različite dopuštene vrste hrane jesu sljedeće:

| — | vlaknasta krmiva (trava, sijeno, otava, silažni kukuruz, sirak, slama, postrni usjevi), |
| --- | --- |

—

vlaknasta krmiva (trava, sijeno, otava, silažni kukuruz, sirak, slama, postrni usjevi),

| — | upotreba kukuruznih klipova i vlažnog kukuruza u zrnu dopuštena je u razdoblju od 1. listopada do 1. svibnja, |
| --- | --- |

—

upotreba kukuruznih klipova i vlažnog kukuruza u zrnu dopuštena je u razdoblju od 1. listopada do 1. svibnja,

| — | dehidrirana krmiva, dehidrirana lucerna, dehidrirana pulpa šećerne repe, stočna repa, koji se moraju davati u čistom i zdravom obliku, |
| --- | --- |

—

dehidrirana krmiva, dehidrirana lucerna, dehidrirana pulpa šećerne repe, stočna repa, koji se moraju davati u čistom i zdravom obliku,

| — | Dodatna hrana i dodatci:






  — | zrna žitarica i proizvodi dobiveni od njih (posije, prekrupa, krmno brašno, dehidrirani trop); zrna žitarica mogu se konzervirati inertizacijom, |
| --- | --- | --- |

—

Dodatna hrana i dodatci:

—

zrna žitarica i proizvodi dobiveni od njih (posije, prekrupa, krmno brašno, dehidrirani trop); zrna žitarica mogu se konzervirati inertizacijom,

| — | zrna i pogače od uljarica i proteinskih kultura, |
| --- | --- |

—

zrna i pogače od uljarica i proteinskih kultura,

| — | suproizvodi: koncentrat bjelančevina od lucerne, neproteinski dušik (suproizvodi dobiveni u tvornicama škroba ili kvasca), urea < 3 % u dodatnoj hrani, |
| --- | --- |

—

suproizvodi: koncentrat bjelančevina od lucerne, neproteinski dušik (suproizvodi dobiveni u tvornicama škroba ili kvasca), urea < 3 % u dodatnoj hrani,

| — | melasa i biljno ulje, minerali, vitamini, oligoelementi i prirodni biljni ekstrakti, |
| --- | --- |

—

melasa i biljno ulje, minerali, vitamini, oligoelementi i prirodni biljni ekstrakti,

| — | Dopušta se upotreba sirutke proizvedene na gospodarstvu u roku od najviše 24 sata. |
| --- | --- |

—

Dopušta se upotreba sirutke proizvedene na gospodarstvu u roku od najviše 24 sata.

Za krave u laktaciji:

| — | sva vlaknasta krmiva potječu sa zemljopisnog područja, |
| --- | --- |

—

sva vlaknasta krmiva potječu sa zemljopisnog područja,

| — | Količina dehidriranih krmiva, klipova kukuruza i vlažnog kukuruza u zrnu te stočne repe koji ne potječu sa zemljopisnog područja ograničena je na godišnji prosjek od 4 kg dnevno suhe tvari po kravi u laktaciji. |
| --- | --- |

—

Količina dehidriranih krmiva, klipova kukuruza i vlažnog kukuruza u zrnu te stočne repe koji ne potječu sa zemljopisnog područja ograničena je na godišnji prosjek od 4 kg dnevno suhe tvari po kravi u laktaciji.

Tim ograničenjima jamči se da većina suhe tvari koju unose mliječne krave potječe iz definiranog zemljopisnog područja. Dakle, njima se poboljšava poveznica između proizvoda i njegova zemljopisnog podrijetla.

U slučaju proizvodnje na farmi prerađeno mlijeko namijenjeno proizvodnji sira „Tomme de Savoie” dobiva se od stada mliječnih krava među kojima je najmanje 75 % krava pasminskog tipa abondance, montbéliarde ili tarentaise.

Prerađivači prikupljeno mlijeko namijenjeno proizvodnji sira „Tomme de Savoie” dobivaju od stada mliječnih krava koje se ukupno sastoji od najmanje 75 % krava pasminskog tipa abondance, montbéliarde ili tarentaise.

Očuvanje tradicije uzgoja tradicionalnih pasmina abondance, montbéliarde i tarentaise opravdano jer je su te pasmine pokazale sposobnost prilagodbe na fizička i klimatska ograničenja sredine: tjelesna građa prilagođena ispaši na kosim pašnjacima, otpornost na temperaturne razlike te način prehrane koji se ljeti sastoji od ispaše, a zimi od suhog krmiva.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka te prerada i dozrijevanje sira provode se na zemljopisnom području.

Proizvodnja mlijeka namijenjenog izradi sira „Tomme de Savoie” na zemljopisnom području opravdana je važnošću krmiva koje potječe iz te pokrajine, a upotrebljava se u proizvodnji sireva.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Etikete sireva koji nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Tomme de Savoie” moraju poštovati sljedeća pravila:

| — | naziv „Tomme de Savoie” mora biti naveden na svim ambalažama u istom vidnom polju kao i oznaka ZOZP-a Europske unije, |
| --- | --- |

—

naziv „Tomme de Savoie” mora biti naveden na svim ambalažama u istom vidnom polju kao i oznaka ZOZP-a Europske unije,

| — | navedeni su naziv i adresa proizvođača ili pogona za dozrijevanje ili pogona za pretpakiranje, |
| --- | --- |

—

navedeni su naziv i adresa proizvođača ili pogona za dozrijevanje ili pogona za pretpakiranje,

| — | mora biti naveden naziv certifikacijskog tijela, |
| --- | --- |

—

mora biti naveden naziv certifikacijskog tijela,

| — | na objema stranama svih sireva koji nose naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla mora biti navedeno zemljopisno podrijetlo, u skladu s formatom koji odredi skupina. Ova se oznaka ne odnosi na sireve koje proizvođač s gospodarstva ili sirar izravno prodaje potrošačima, |
| --- | --- |

—

na objema stranama svih sireva koji nose naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla mora biti navedeno zemljopisno podrijetlo, u skladu s formatom koji odredi skupina. Ova se oznaka ne odnosi na sireve koje proizvođač s gospodarstva ili sirar izravno prodaje potrošačima,

| — | osim toga, ako je riječ o sirevima dobivenima u kalupima malog formata, na etiketi, računima i trgovačkim dokumentima može biti navedena oznaka „mali”, ali ne smije biti dodana nazivu „Tomme de Savoie” i ne smije se nalaziti neposredno iznad tog naziva. |
| --- | --- |

—

osim toga, ako je riječ o sirevima dobivenima u kalupima malog formata, na etiketi, računima i trgovačkim dokumentima može biti navedena oznaka „mali”, ali ne smije biti dodana nazivu „Tomme de Savoie” i ne smije se nalaziti neposredno iznad tog naziva.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća departmane Savoie i Haute Savoie u cijelosti te sljedeće općine u departmanima Ain i Isère.

Departman Ain: Anglefort, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lavours, Léaz, Massignieu-de-Rives, Parves et Nattages, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux-Lhôpital, Talissieu, Valserhône, Villes, Virignin, Vongnes.

departman Isère: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre d’Entremont.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sira „Tomme de Savoie” s njegovim zemljopisnim područjem temelji se na njegovoj dokazanoj kvaliteti.

Prirodno okruženje sira „Tomme de Savoie” odlikuje se velikom raznolikošću podloga tla izloženih ujednačenoj planinskoj klimi.

Kada je riječ o reljefu i geologiji, zemljopisno područje sira „Tomme de Savoie” prilično je raznoliko. Reljef obuhvaća područja koja se većinom nalaze na nadmorskoj visini od 200 metara do 2 500 metara, a tla su nastala od starih kristalnih i vapnenačkih masiva.

Klima je tipična planinska: zime su duge i često oštre, a ljeta topla. Osim strmih dolina Maurienne i Tarentaise, u kojima je količina padalina uglavnom manja, na zemljopisnom je području godišnja količina padalina velika, prosječno 1 000 mm, a u podnožju predalpskih masiva 1 500 mm. Padaline su raspoređene tijekom cijele godine.

Zbog kombinacije dubokih tla i obilne količine padalina raspodijeljenih tijekom cijele godine zemljopisno područje obiluje pašnjacima posebne i karakteristične kvalitete (livade namijenjene ispaši te sjenokoše s bogatom i raznolikom florom).

U predbrežju je dobro razvijena i proizvodnja žitarica i kukuruza.

U pogledu ljudskih čimbenika sir „Tomme de Savoie” najstariji je od savojskih sireva. Sir „Tomme de Savoie” dugo se proizvodio za vlastitu upotrebu. Predstavljao je ključan izvor bjelančevina u prehrani seljaka.

Dostupna količina mlijeka uvelike je ovisila o drugim oblicima njegove upotrebe, među ostalim za dobivanje vrlo tražene masti. Seljaci iz pokrajine Savoie proizvodili su sireve s pomoću količina mlijeka koje su im ostale na raspolaganju.

Kao što su postojali sirevi „Tomme de Savoie” s različitim udjelima masnih tvari ovisno o stupnju obranosti, ovisno o gospodarstvima na kojima su proizvedeni, postojali su i sirevi „Tomme de Savoie” različitih veličina.

Sir „Tomme de Savoie” prvotno se proizvodio kod kuće, a potom je proizvodnja proširena na određene sirane fruitières (lokalni naziv za sirarske zadruge).

Proizvodnja mlijeka namijenjenog izradi sira „Tomme de Savoie” i danas se temelji na važnosti obilja trave na zemljopisnom području, ali i na očuvanju tradicije uzgoja tradicionalnih pasmina kao što su abondance, montbéliarde i tarentaise. Te su pasmine svoju sposobnost prilagodbe na fizičke i klimatske uvjete tog okruženja dokazale sljedećim odlikama: tjelesna građa prilagođena ispaši na kosim pašnjacima, otpornost na temperaturne razlike te način prehrane koji se ljeti sastoji od ispaše, a zimi od suhog krmiva. Prehrana mliječnih krava temeljila se na upotrebi krmiva i žitarica ponajprije proizvedenih na zemljopisnom području.

U planinskim dijelovima razvilo se posebno umijeće sirara koje je prilagođeno okruženju. Tehnologije koje su se upotrebljavale na tom području prilagođene su svojstvima mlijeka, a sirari osobitu pozornost pridaju određenim aspektima kao što je dodavanje startera u mlijeko, upravljanje mezofilnim i termofilnim florama ili dozrijevanje.

Te su tehnologije plod umijeća koje se njeguje u pokrajini u kojoj već dugi niz godina proizvodnja sireva s tlačenim tijestom ima povlašteni položaj.

Sirevi tradicionalno dozrijevaju na drvenim daskama, čime se omogućuje dobar razvoj tijesta i površinske flore, osobito plijesni. Sirevi „Tomme de Savoie” okreću se najmanje jednom tjedno, što omogućuje ručnu obradu plijesni, tj. „zaglađivanje”.

„Tomme de Savoie” jest nekuhani prešan sir od sirovog ili termički obrađenog kravljeg mlijeka.

Sir „Tomme de Savoie” jest sir razmjerno malog plosnatog cilindričnog oblika, njegova je kora glatko do blago neravna, sive do sivobijele boje; okus mu je svjež i blago slan, a ponekad ima kiselu ili pikantnu notu.

Sposobnost zemljopisnog područja za proizvodnju vlaknastog krmiva u dovoljnim količinama te žitarica za odgovor na potrebe proizvodnje mlijeka, uz održavanje ekstenzivnih sustava proizvodnje, jamči raznoliku ishranu životinja.

U sustavima uzgoja mliječnih stada prednost se daje upotrebi lokalnih, izrazito raznolikih izvora krmiva koje nudi okolina zemljopisnog područja. Proizvodnjom mlijeka na zemljopisnom području omogućuje se, osim optimalne upotrebe krmiva u skladu s drevnim običajima, upotreba mlijeka dobivenog od tradicionalnih pasmina krava. Prednost se daje lokalnim pasminama, koje danas čine više od 90 % stoke. Te su pasmine prilagođene planinskoj klimi i reljefu te se sav njihov proizvodni potencijal može iskoristiti unatoč uvjetima koji mogu biti teški, a mlijekom se raznolikost flore koju jedu prenosi u sireve.

To mlijeko, koje se zahvaljujući posebnoj prehrani proizvodi u velikim količinama, bolje je prilagođeno izradi sira „Tomme de Savoie” u odnosu na mlijeko ostalih pasmina koje se uzgajaju u istim uvjetima: gruš koji se dobiva nakon dodavanja sirila čvršći je, a dobiva se i veća količina sira.

Određene su studije dokazale utjecaj ishrane i sastava krmiva na kvalitetu mlijeka (primjerice: bugaud C., Buchin S., Hauwuy A., Coulon J.B., 2002., Texture et flaveur du fromage selon la nature du pâturage: cas du fromage d’Abondance („Tekstura i okus sira ovisno o vrsti ispaše: sir dobiven od mlijeka krava pasmine abondance”), INRA Prod. Anim., GIS AlpesJura; ili Dorioz, J.M., Fleury, Ph., coulon, J.B., Martin, B., 2000., La composante milieu physique dans l’effet terroir pour la production fromagère: quelques réflexions à partir du cas des fromages des Alpes du Nord („Fizička komponenta okoline u utjecaju podneblja na proizvodnju sira: promišljanja na temelju sireva iz sjevernih Alpa”), Courrier de l’environnement, GIS AlpesJura; ili Lucas, A, Hulin, S., MicheL, V., Agabriel, C., Chamba, JF, Rock, E, Coulon, JB., 2006., Relations entre les conditions de production du lait et les teneurs en composes d’intérêt nutritionnel dans le fromage: étude en conditions réelles de production („Povezanost između uvjeta proizvodnje mlijeka i sadržaja hranjivih sastavnica u siru: studija stvarnih uvjeta proizvodnje”). INRA Prod Anim, GIS AlpesJura). Posljednjom studijom, koja se odnosila na „Tomme de Savoie”, istaknuta je važna uloga ishrane na sadržaj mikronutrijenata topivih u masti u sirevima. Njome je jednako tako dokazano da je udio masnih kiselina u mlijeku, a potom i u siru, povezan s vrstom osnovnog obroka u ishrani krava.

U proizvodnji se upotrebljava sirovo ili termički obrađeno mlijeko, čime se jamči prisutnost prirodnih flora, koje se čuvaju zahvaljujući brzom slanju u postupak proizvodnje. Specifičnost sira „Tomme de Savoie” postiže se zahvaljujući toj raznolikoj flori.

Upotrebom sirovog ili termički obrađenog mlijeka poštuju se početna svojstva mlijeka, među ostalim svojstva koja se postižu ishranom, a čija je raznolikost jedna od sastavnica zemljopisnog područja.

Kao što su postojali sirevi „Tomme de Savoie” s različitim udjelima masnih tvari ovisno o stupnju obranosti, ovisno o gospodarstvima na kojima su proizvedeni, postojali su i sirevi „Tomme de Savoie” različitih veličina. Dostupna količina mlijeka uvelike je ovisila o drugim oblicima njegove upotrebe, među ostalim za dobivanje vrlo tražene masti. Seljaci su proizvodili sireve s pomoću količina mlijeka koje su im ostale na raspolaganju.

Kako bi ostali vjerni povijesnim svojstvima proizvoda, sirari upotrebljavaju tehnologiju tlačenog tijesta i proizvode sireve različitih veličina, koji su razmjerno mali u odnosu na druge sireve iz regije, te različitih udjela masne tvari.

Proizvodni običaji omogućili su odabir korisne proizvodne flore. Upotrebom te flore današnji sirari mogu postići specifični okus sira. Ta se okusna svojstva dodatno razvijaju dozrijevanjem.

Površinska flora, koja se ponajprije sastoji od plijesni, daje siru „Tomme de Savoie” njegov specifični sivi izgled, koji se postiže držanjem na drvetu tijekom dozrijevanja. Pozornost koja se tijekom dozrijevanja pridaje okretanju sira pridonosi i stvaranju kore specifične za „Tomme de Savoie”, među ostalim zahvaljujući ručnoj obradi plijesni.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f5bec304-85e4-4ca2-b956-c784993548e1

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 5.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 186/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 186/23

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 186/05)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Hajós-Baja”

Referentni broj: PDO-HU-A1388-AM02

Datum obavijesti: 15.2.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodavanje novih vrsta vina u kategoriju vinskih proizvoda

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- |

—

III. Posebni enološki postupci

| — | V. Najveći prinosi |
| --- | --- |

—

V. Najveći prinosi

| — | VI. Dopuštene sorte grožđa |
| --- | --- |

—

VI. Dopuštene sorte grožđa

| — | VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

—

VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem

| (b) | Naslovi u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena:






  — | Opis vina |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslovi u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena:

—

Opis vina

| — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- |

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| — | Postupci proizvodnje vina – Najveći prinosi |
| --- | --- |

—

Postupci proizvodnje vina – Najveći prinosi

| (c) | Zahvaljujući proširenju popisa vrsta vina jednostavnije je izraziti i naglasiti jedinstvenost i raznolikost vina „Hajós-Baja”. Ta se vina kasne berbe odlikuju punim i naglašenim okusom zahvaljujući metodi proizvodnje i postupku odležavanja. Sadržavaju neprevreli šećer. Vrhunska vina odišu puninom te se odlikuju složenim aromama i robusnim, bogatim okusom intenzivne voćnosti. U velikom broju slučajeva mogu imati istaknut okus i miris sušenog voća i džema, često u kombinaciji s intenzivnim pikantnim notama, uz prevladavajuće arome nastale odležavanjem u drvenim bačvama i u bocama. Ledena su vina robusna, uravnoteženih slatkih okusa koji proizlaze iz sadržaja neprevrelog šećera te kiselosti i alkoholne jakosti. |
| --- | --- |

(c)

Zahvaljujući proširenju popisa vrsta vina jednostavnije je izraziti i naglasiti jedinstvenost i raznolikost vina „Hajós-Baja”. Ta se vina kasne berbe odlikuju punim i naglašenim okusom zahvaljujući metodi proizvodnje i postupku odležavanja. Sadržavaju neprevreli šećer. Vrhunska vina odišu puninom te se odlikuju složenim aromama i robusnim, bogatim okusom intenzivne voćnosti. U velikom broju slučajeva mogu imati istaknut okus i miris sušenog voća i džema, često u kombinaciji s intenzivnim pikantnim notama, uz prevladavajuće arome nastale odležavanjem u drvenim bačvama i u bocama. Ledena su vina robusna, uravnoteženih slatkih okusa koji proizlaze iz sadržaja neprevrelog šećera te kiselosti i alkoholne jakosti.

2.   Promjena opisa organoleptičkih svojstava postojećih vrsta vina kako bi ih se uskladilo s opisima novih vrsta vina

| (a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Opis vina |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Opis vina

| (c) | Zbog novih vrsta vina znatno se proširuje raspon vrsta vina „Hajós-Baja”, zbog čega je potrebno prilagoditi opise organoleptičkih svojstava postojećih vrsta vina. |
| --- | --- |

(c)

Zbog novih vrsta vina znatno se proširuje raspon vrsta vina „Hajós-Baja”, zbog čega je potrebno prilagoditi opise organoleptičkih svojstava postojećih vrsta vina.

3.   Promjena analitičkih parametara pjenušavih vina

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Opis vina |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Opis vina

| (c) | Propisi koji su trenutačno na snazi usklađuju se sa zakonodavstvom koje je na snazi. |
| --- | --- |

(c)

Propisi koji su trenutačno na snazi usklađuju se sa zakonodavstvom koje je na snazi.

4.   Brisanje analitičkih zahtjeva (stupca) u pogledu najveće ukupne alkoholne jakosti

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Opis vina |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Opis vina

| (c) | Prethodni propis nije opravdan jer postoje slučajevi u kojima je prirodna ukupna alkoholna jakost tih vina u nekoliko godina berbe bila veća zbog klimatskih promjena. Brisanjem neće doći do negativnih utjecaja na kvalitetu vina. |
| --- | --- |

(c)

Prethodni propis nije opravdan jer postoje slučajevi u kojima je prirodna ukupna alkoholna jakost tih vina u nekoliko godina berbe bila veća zbog klimatskih promjena. Brisanjem neće doći do negativnih utjecaja na kvalitetu vina.

5.   Dodavanje područja općine Bácsszentgyörgy razvrstanog u razred I. I II. U katastru vinograda u razgraničeno područje

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | IV. Razgraničeno područje |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

IV. Razgraničeno područje

| — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- |

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Razgraničeno zemljopisno područje |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Razgraničeno zemljopisno područje

| — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- |

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Granična područja općine Bácsszentgyörgy nastavak su vinorodnih općina Csátalja i Dávod. Područje od 6,8109 ha u općini Bácsszentgyörgy upisano je u katastar vinograda, a ondje posluju dva jednostavna skladišta. Značajke tog područja odgovaraju opisu povezanosti područja na kojem se proizvodi ZOI „Hajós-Baja” i samog proizvoda. Vinogradarstvo je jedna od tradicionalnih gospodarskih aktivnosti lokalnog stanovništva. |
| --- | --- |

(c)

Granična područja općine Bácsszentgyörgy nastavak su vinorodnih općina Csátalja i Dávod. Područje od 6,8109 ha u općini Bácsszentgyörgy upisano je u katastar vinograda, a ondje posluju dva jednostavna skladišta. Značajke tog područja odgovaraju opisu povezanosti područja na kojem se proizvodi ZOI „Hajós-Baja” i samog proizvoda. Vinogradarstvo je jedna od tradicionalnih gospodarskih aktivnosti lokalnog stanovništva.

6.   Proširenje popisa dopuštenih sorti grožđa za vina: kako bi se uključila sorta Generosa

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Dopuštene sorte grožđa |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Dopuštene sorte grožđa

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Glavna sorta (sorte) grožđa |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Glavna sorta (sorte) grožđa

| (c) | Generosa je sorta grožđa otporna na mraz i bolesti koja je jednostavna za uzgoj, a od nje se proizvode živahna, svježa i otmjena vina. Riječ je o sorti koja postaje sve popularnija u toj vinogradarskoj regiji te se trenutačno uzgaja na 12,4 hektara. |
| --- | --- |

(c)

Generosa je sorta grožđa otporna na mraz i bolesti koja je jednostavna za uzgoj, a od nje se proizvode živahna, svježa i otmjena vina. Riječ je o sorti koja postaje sve popularnija u toj vinogradarskoj regiji te se trenutačno uzgaja na 12,4 hektara.

7.   Proširenje popisa dopuštenih sorti grožđa za pjenušavo vino

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Dopuštene sorte grožđa |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Dopuštene sorte grožđa

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Glavna sorta (sorte) grožđa |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Glavna sorta (sorte) grožđa

| (c) | U toj se vinogradarskoj regiji te sorte grožđa tradicionalno upotrebljavaju za proizvodnju pjenušavog vina. Zahvaljujući profinjenim i ugodnim mirisima i aromama koji odgovaraju boji vina (bijelo, npr. „Chardonnay”; ružičasto, npr. „Kékfrankos”; ili crno, npr. „Kékfrankos”) te relativno visokoj i intenzivnoj kiselosti, komponente baznog vina za proizvodnju pjenušavog vina dobro su uravnotežene. Pjenušava vina imaju dugotrajnu pjenušavost i u njima se osjeća obilje sekundarnih mirisa i aroma koji potječu iz fermentacije u bocama. Tijekom proizvodnje pjenušavog vina s mirisom muškata („Cserszegi fűszeres”) mirisi i arome sorte grožđa i područje proizvodnje pridonose neutralnom bogatstvu okusa. |
| --- | --- |

(c)

U toj se vinogradarskoj regiji te sorte grožđa tradicionalno upotrebljavaju za proizvodnju pjenušavog vina. Zahvaljujući profinjenim i ugodnim mirisima i aromama koji odgovaraju boji vina (bijelo, npr. „Chardonnay”; ružičasto, npr. „Kékfrankos”; ili crno, npr. „Kékfrankos”) te relativno visokoj i intenzivnoj kiselosti, komponente baznog vina za proizvodnju pjenušavog vina dobro su uravnotežene. Pjenušava vina imaju dugotrajnu pjenušavost i u njima se osjeća obilje sekundarnih mirisa i aroma koji potječu iz fermentacije u bocama. Tijekom proizvodnje pjenušavog vina s mirisom muškata („Cserszegi fűszeres”) mirisi i arome sorte grožđa i područje proizvodnje pridonose neutralnom bogatstvu okusa.

8.   Brisanje točke (c) pravila o oznakama (službeni zahtjev u pogledu upotrebe izraza)

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Nazivi sorti imaju relativno važnu ulogu u donošenju odluke o kupnji vina pa vjerujemo da bi se brisanjem točke (c) pravila o oznakama mogla potaknuti prodaja vina. |
| --- | --- |

(c)

Nazivi sorti imaju relativno važnu ulogu u donošenju odluke o kupnji vina pa vjerujemo da bi se brisanjem točke (c) pravila o oznakama mogla potaknuti prodaja vina.

9.   Brisanje točke (b) pravila o prezentiranju (pravilo o stavljanju na tržište isključivo u staklenim bocama)

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Napredak postignut u području tehnika pakiranja omogućuje vinarima da upotrebljavaju vrećice u kutijama od tri, pet i deset litara u kojima mogu stavljati svoja vina na tržište ne umanjujući njihovu kvalitetu. |
| --- | --- |

(c)

Napredak postignut u području tehnika pakiranja omogućuje vinarima da upotrebljavaju vrećice u kutijama od tri, pet i deset litara u kojima mogu stavljati svoja vina na tržište ne umanjujući njihovu kvalitetu.

10.   Brisanje točke o navođenju nadležnog lokalnog odbora za ocjenjivanje vina i odjeljka o njegovu radu te brisanje odjeljka o ovlastima inspekcijskog tijela

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| — | IX. Inspekcije |
| --- | --- |

—

IX. Inspekcije

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Zbog načina rada lokalnog odbora za ocjenjivanje vina produljuje se postupak stavljanja vina na tržište, čime se vinarima otežava rad. Osim toga, teško je osigurati sve tehničke i financijske uvjete za rad odbora pa on ne može na fleksibilan način rješavati potrebe vinarija u pogledu razvrstavanja vina. |
| --- | --- |

(c)

Zbog načina rada lokalnog odbora za ocjenjivanje vina produljuje se postupak stavljanja vina na tržište, čime se vinarima otežava rad. Osim toga, teško je osigurati sve tehničke i financijske uvjete za rad odbora pa on ne može na fleksibilan način rješavati potrebe vinarija u pogledu razvrstavanja vina.

11.   Brisanje obveze donošenja odluke tajnika na temelju evidencije nadležnog lokalnog odbora za ocjenjivanje vina

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Lokalni odbor za ocjenjivanje vina ne djeluje u toj vinogradarskoj regiji pa tražimo brisanje te obveze. |
| --- | --- |

(c)

Lokalni odbor za ocjenjivanje vina ne djeluje u toj vinogradarskoj regiji pa tražimo brisanje te obveze.

12.   Delegiranje odgovornosti za provedbu inspekcija sucu nadležnom za vinogradarsku zajednicu u okviru postupka za izvršavanje zadaća u vinogradarskoj zajednici

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | X. Postupak za izvršavanje zadaća u vinogradarskoj zajednici |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

X. Postupak za izvršavanje zadaća u vinogradarskoj zajednici

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu ispunjava uvjete za provedbu inspekcija. |
| --- | --- |

(c)

Sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu ispunjava uvjete za provedbu inspekcija.

13.   Promjena dijela tablice o stavljanju na tržište u okviru postupka za izvršavanje zadaća u vinogradarskoj zajednici

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | X. Postupak za izvršavanje zadaća u vinogradarskoj zajednici |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

X. Postupak za izvršavanje zadaća u vinogradarskoj zajednici

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Trenutačnim zakonodavstvom od suca nadležnog za vinogradarsku zajednicu ne zahtijeva se uzimanje uzoraka te stoga tražimo brisanje tog dijela. Sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu nije odgovoran za provedbu procjene organoleptičkih svojstava pa tražimo da se i taj dio izbriše. Sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu odgovoran je za izdavanje isprave kojom se potvrđuje podrijetlo vina (potvrda o podrijetlu vina) radi stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

(c)

Trenutačnim zakonodavstvom od suca nadležnog za vinogradarsku zajednicu ne zahtijeva se uzimanje uzoraka te stoga tražimo brisanje tog dijela. Sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu nije odgovoran za provedbu procjene organoleptičkih svojstava pa tražimo da se i taj dio izbriše. Sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu odgovoran je za izdavanje isprave kojom se potvrđuje podrijetlo vina (potvrda o podrijetlu vina) radi stavljanja na tržište.

14.   Tehnička izmjena (promjena naziva nadležnog tijela za sektor vina)

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | IX. Inspekcije |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

IX. Inspekcije

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Došlo je do promjene naziva nadležnog tijela za sektor vina te je potrebno uključiti njegov novi naziv u specifikaciju proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

Došlo je do promjene naziva nadležnog tijela za sektor vina te je potrebno uključiti njegov novi naziv u specifikaciju proizvoda.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Hajós-Baja

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

Pjenušavo vino

4.   Opis vina

Bijela sortna i cuvée vina

Vina su zelenkastobijele do blijede slamnatožute boje. Imaju intenzivan buke, lagane su i često blage kiselosti te cvjetnih, voćnih ili citrusnih nota.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ružičasta sortna i cuvée vina

Raspon boja kreće se od boje lososa do svjetlocrvene boje. Ta su vina živahna i svježa te se odlikuju voćnom aromom. Proizvode se reduktivnom metodom.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna i cuvée vina

Riječ je o svježim crnim vinima voćne arome intenzivne ili tamne rubin-crvene boje. Jednostavna su, voćna i mladenačkog temperamenta, neznatne arome hrasta i tanina, obično snažne kiselosti i niske alkoholne jakosti.

Crna su vina srednje punog i punog okusa, tamne rubin-crvene boje ili blijede granatne boje. Pikantnog su mirisa, robusnog okusa i zamjetnog sadržaja tanina. Djelomično ili u potpunosti dozrijevaju u drvenim bačvama, ali okus hrasta ne prevladava.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijela sortna i cuvée vina kasne berbe

Riječ je o vinima zlatne boje, složenog mirisa i robusne, uljne teksture. Bogatog su okusa, pri čemu arome proizlaze iz odležavanja u drvenim bačvama ili bocama, ugodne su kiselosti i alkoholne jakosti te često sadržavaju neprevreli šećer.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 23,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

23,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna i cuvée vina kasne berbe

Riječ je o vinima boje rubina ili tamnocrvene boje, složenog mirisa i robusne, uljne teksture. Bogatog su okusa, pri čemu arome proizlaze iz odležavanja u drvenim bačvama ili bocama, ugodne su kiselosti i alkoholne jakosti te često sadržavaju neprevreli šećer.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 23,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

23,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijela sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete

Vina su zelenkastobijele do zlatne boje. Odlikuju se prije svega cvjetnim, voćnim i citrusnim notama te obiljem intenzivnih i složenih mirisa i aroma. Neka od njih mogu biti reduktivna i zrela vina punog okusa.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ružičasta sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete

Raspon boja kreće se od boje lososa do svjetlocrvene boje. Ta su vina profinjena, živahna i svježa te se odlikuju voćnim mirisom. Proizvode se reduktivnom metodom.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete

Riječ je o vinima tamne rubin-crvene boje ili blijede granatne boje, pikantnog mirisa i punog okusa, zamjetnog sadržaja tanina. Djelomično ili u potpunosti dozrijevaju u drvenim bačvama, ali okus hrasta ne prevladava. U tim se vinima razvijaju mirisi i arome sušenog voća i marmelade kao posljedica dugotrajnog postupka fermentacije.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijela ledena vina

Riječ je o vinima boje starog zlata. Imaju bogatu i složenu aromu, koncentriran okus koji se odlikuje jasnom kiselošću i slatkoćom poput meda te vrlo visok sadržaj šećera.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 23,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

23,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna ledena vina

Riječ je o vinima brončano crvene boje. Imaju bogatu i složenu aromu, koncentriran okus koji se odlikuje slatkoćom poput meda te vrlo visok sadržaj kiselosti i okus koji podsjeća na sušeno voće.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 23,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

23,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijela pjenušava vina

Boja: zelenkastobijela, boja breskve, blijedo slamnatožuta

Miris: intenzivno voćni i cvjetni

Okus i aroma: svježi, zamjetni, uravnotežene kiselosti

Pjenušavost: uravnotežena, postojana

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ružičasta pjenušava vina

Boja: blijedoružičasta, boja lupine luka ili boja lososa

Miris: izražen, podsjeća na voće

Okus i aroma: usklađene i blage kiselosti

Pjenušavost: fina, postojana

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna pjenušava vina

Boja: boja rubina, tamna rubin-crvena boja

Miris: intenzivan, mladenačkih karakteristika, voćni

Okus i aroma: pikantni, voćni i zaokruženi

Pjenušavost: postojana, uravnotežena

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

(a)   Osnovni enološki postupci

Enološki postupci koji nisu dopušteni

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Bijela sortna i cuvée vina kasne berbe, crna sortna i cuvée vina kasne berbe, bijela ledena vina, crna ledena vina: povećanje alkoholne jakosti, zaslađivanje

Bijela sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete, ružičasta sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete, crna sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete: zaslađivanje

Obvezni enološki postupci

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Bijela ledena vina, crna ledena vina: grožđe se mora brati na temperaturi nižoj od – 7 °C i prešati u smrznutom stanju

Vinogradarska pravila

Postupak uzgoja

| 1. | Načini uzgoja vinove loze:






  (a) | Vinogradi zasađeni prije 31. prosinca 2011.: bilo koji; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Vinogradi zasađeni prije 31. prosinca 2011.: bilo koji;

| (b) | Vinogradi zasađeni nakon 1. siječnja 2012.: natkriveni račvasti uzgoj, niski i srednji kordonac, uzgoj u obliku vaze, uzgoj u obliku kišobrana, kordonac Moser, kordonac Sylvoz, poboljšani kordonac Moser, uzgoj u obliku jednostruke zavjese |
| --- | --- |

(b)

Vinogradi zasađeni nakon 1. siječnja 2012.: natkriveni račvasti uzgoj, niski i srednji kordonac, uzgoj u obliku vaze, uzgoj u obliku kišobrana, kordonac Moser, kordonac Sylvoz, poboljšani kordonac Moser, uzgoj u obliku jednostruke zavjese

| 2. | Pravila o gustoći trsova u vinogradu:






  (a) | Vinogradi zasađeni prije 31. prosinca 2011.: bilo kakva; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Vinogradi zasađeni prije 31. prosinca 2011.: bilo kakva;

| (b) | Vinogradi zasađeni nakon 1. siječnja 2012.:






  — | gustoća sadnje: najmanje 3 300 trsova/ha, |
| --- | --- | --- |

(b)

Vinogradi zasađeni nakon 1. siječnja 2012.:

—

gustoća sadnje: najmanje 3 300 trsova/ha,

| — | razmak između redova: 1,00–3,60 m, |
| --- | --- |

—

razmak između redova: 1,00–3,60 m,

| — | razmak između trsova: od najmanje 0,60 m do 1,20 m (u slučaju sadnje dvostrukih trsova potrebno je uzeti u obzir prosječni razmak između trsova). |
| --- | --- |

—

razmak između trsova: od najmanje 0,60 m do 1,20 m (u slučaju sadnje dvostrukih trsova potrebno je uzeti u obzir prosječni razmak između trsova).

| 3. | Broj pupova: najviše 12 živih pupova po kvadratnom metru |
| --- | --- |

3.

| 4. | Određivanje datuma berbe: na temelju odluke vijeća nadležne vinogradarske zajednice koja se temelji na testnim berbama koje se svake godine provode jednom tjedno počevši od 1. kolovoza.
  Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa izražena u mađarskoj klasifikaciji mošta (MM) i alkoholna jakost u % volumnog udjela
  Postupak uzgoja
  Bijela sortna i cuvée vina, ružičasta sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina te siller sortna i cuvée vina: 14,9 MM, 9,0 % volumnog udjela
  Bijela sortna i cuvée vina kasne berbe, crna sortna i cuvée vina kasne berbe: 19,0 MM, 12,08 % volumnog udjela
  Bijela sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete: 17,5 MM, 10,97 % volumnog udjela
  Ružičasta sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete, crna sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete: 17,4 MM, 10,89 % volumnog udjela
  Bijela ledena vina, crna ledena vina: 25,0 MM, 16,66 % volumnog udjela
  Pjenušavo vino: 14,9 MM, 9,0 % volumnog udjela |
| --- | --- |

4.

Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa izražena u mađarskoj klasifikaciji mošta (MM) i alkoholna jakost u % volumnog udjela

Postupak uzgoja

Bijela sortna i cuvée vina, ružičasta sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina te siller sortna i cuvée vina: 14,9 MM, 9,0 % volumnog udjela

Bijela sortna i cuvée vina kasne berbe, crna sortna i cuvée vina kasne berbe: 19,0 MM, 12,08 % volumnog udjela

Bijela sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete: 17,5 MM, 10,97 % volumnog udjela

Ružičasta sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete, crna sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete: 17,4 MM, 10,89 % volumnog udjela

Bijela ledena vina, crna ledena vina: 25,0 MM, 16,66 % volumnog udjela

Pjenušavo vino: 14,9 MM, 9,0 % volumnog udjela

(b)   Najveći prinosi

Bijela sortna i cuvée vina, ružičasta sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina te siller sortna i cuvée vina:

100 hl/ha

Bijela sortna i cuvée vina, ružičasta sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina te siller sortna i cuvée vina:

14 300 kg grožđa po hektaru

Bijela sortna i cuvée vina kasne berbe, crna sortna i cuvée vina kasne berbe:

70 hl/ha

Bijela sortna i cuvée vina kasne berbe, crna sortna i cuvée vina kasne berbe:

10 000 kg grožđa po hektaru

Bijela sortna vina vrhunske kvalitete, ružičasta sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete, crna sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete

60 hl/ha

Bijela sortna vina vrhunske kvalitete, ružičasta sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete, crna sortna i cuvée vina vrhunske kvalitete

8 500 kg grožđa po hektaru

Bijela ledena vina, crna ledena vina:

42 hl/ha

Bijela ledena vina, crna ledena vina:

6 000 kg grožđa po hektaru

Pjenušavo vino:

100 hl/ha

Pjenušavo vino:

14 300 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područja sljedećih općina koja su razvrstana u razred I. i II. u katastru vinograda: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

7.   Glavne sorte vinove loze

kékoportó – portugalske modré

kadarka – kadar

rajnai rizling – rheinriesling

kadarka – jenei fekete

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

cabernet franc – gros vidur

kékoportó – portugizer

sauvignon – sovinjon

merlot

kövidinka – a dinka crvena

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

kadarka – törökszőlő

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

olasz rizling – nemes rizling

rajnai rizling – johannisberger

kövidinka – a dinka rossa

pinot noir – rulandski modre

kövidinka – a ruzsica

pinot blanc – pinot beluj

cabernet franc – carbonet

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

chardonnay – kereklevelű

olasz rizling – risling vlassky

pinot noir – pignula

cabernet sauvignon

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

szürkebarát – auvergans gris

chardonnay – ronci bilé

irsai olivér – zolotis

szürkebarát – grauburgunder

kékfrankos – blaufränkisch

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

szürkebarát – pinot gris

cserszegi fűszeres

ottonel muskotály – muscat ottonel

kékoportó – blauer portugieser

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sauvignon bijeli

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

kadarka – negru moale

kövidinka – a dinka mala

pinot noir – pinot tinto

kékoportó – portugais bleu

irsai olivér – muskat olivér

kadarka – kadarka negra

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

kadarka – gamza

pinot noir – kisburgundi kék

kadarka – fekete budai

pinot noir – spätburgunder

kövidinka – a kamena dinka

kékfrankos – blauer limberger

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

generosa

szürkebarát – pinot grigio

kövidinka – steinschiller

rajnai rizling – riesling blanc

pinot noir – pino csernüj

chardonnay – morillon blanc

kékfrankos – moravka

zweigelt – blauer zweigeltrebe

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

kékfrankos – blauer lemberger

cabernet franc – gros cabernet

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

chardonnay – chardonnay blanc

kékoportó – modry portugal

8.   Opis povezanosti

Vina i pjenušava vina – Opis razgraničenog područja

(a)   Prirodni i kulturni čimbenici

Područje obuhvaćeno zaštićenom oznakom izvornosti „Hajós-Baja” smješteno je na jugu Mađarske, na sjevernim obroncima gorja Telecskai. Na zapadu je omeđeno Dunavom, na sjeveru i istoku pješčanim visoravnima regije Homokhátság između Dunava i Tise, a na jugu državnom granicom.

Dunav je imao važnu ulogu u oblikovanju područja proizvodnje. Sadašnje je korito rijeke nastalo kao posljedica mjera regulacije rijeke.

Značajke okoliša na području proizvodnje u velikoj su mjeri uvjetovane raznolikom topografijom regije. Najveći je dio područja smješten na 150 m nadmorske visine.

Kad je riječ o topografiji, područje je protkano brdima i dolinama koji uglavnom gledaju na sjeverozapad ili jugoistok i nude prikladne uvjete za vinogradarstvo. Visinske razlike mogu biti veće od 10–20 metara. Nagib padina iznosi od 2 do 10 %.

Tlo na području proizvodnje obuhvaćenom zaštićenom oznakom izvornosti „Hajós-Baja” uglavnom se sastoji od ploča vapnenačkih pješčanih tala (humus i živi pijesak) formiranih na podlozi od lesa, ali katkad se može naići i na smeđe šumsko tlo, crnicu te livadna i aluvijalna tla.

Klimatski uvjeti na području proizvodnje uvjetovani su kontinentalnom klimom koja prevladava u Mađarskoj, a odlikuje se prije svega vrućim ljetima i hladnim zimama. U proljeće i jesen česta je pojava mraza zbog klimatskih uvjeta i relativno niske nadmorske visine.

Temperatura u prosjeku iznosi oko 11–12 °C. Broj sunčanih sati godišnje iznosi više od 2 000. Prosječna količina oborine iznosi 450–500 mm godišnje, što je prikladno za potrebe vinove loze, unatoč nejednakoj raspoređenosti oborina tijekom godine.

(b)   Ljudski čimbenici

Na području proizvodnje postoji bogata vinogradarska i vinarska tradicija. Kao i u ostatku Mađarske, vinogradarstvo u toj regiji potječe još iz rimskih vremena.

Vinska regija Hajós-Baja proteže se uz nekadašnje granice Rimskog Carstva (rijeka Dunav označavala je „limes”, granicu Carstva), ali utjecaj Rimljana došao je čak i do te regije.

Vinogradarsku tradiciju u srednjem vijeku unazadila je turska okupacija u 16. i 17. stoljeću, zbog koje je došlo do naglog smanjenja broja stanovnika i pada proizvodnje.

Po završetku turske okupacije naseljavanje obitelji s njemačkog govornog područja, uglavnom iz Švapske, imalo je znatan utjecaj na povratak proizvodnje grožđa te na uspostavljanje vinarske kulture i tehnologija za proizvodnju vina koje su karakteristične za područje proizvodnje. Vinogradarstvo je preseljeno na pješčana područja nakon epidemije filoksere jer su ta područja bila otporna na filokseru, ali zahvaljujući obnovi vinove loze određena su se zemljišta s izvanrednim uvjetima za proizvodnju ponovno počela upotrebljavati za uzgoj. Sekundarno strukovno obrazovanje u Baji je uvedeno 1904.

U razdoblju nakon Drugog svjetskog rata pojavile su se velike vinarije i došlo je do reforme sektora vinogradarstva. Uz tradicionalne sorte koje su se dotad upotrebljavale gotovo isključivo (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka, Mézes), proizvođači su počeli saditi i sorte Kékfrankos, Leányka, Muscat Ottonel i Olaszrizling.

Prednost se počela davati različitim oblicima tehnika uzgoja u kojima se ostavlja veći razmak između redova, te uzgoju u visinu. Uz dodatne promjene u vidu sorti (sadnja svjetski poznatih sorti kao što su Chardonnay ili Cabernet Sauvignon), povećanje površine obrađenog područja i promjenu metoda uzgoja, krajem sedamdesetih godina prošlog stoljeća došlo je i do razvoja osuvremenjenih pogona za proizvodnju vina velikog kapaciteta.

Pjenušava vina – Opis razgraničenog područja

(b)   Ljudski čimbenici

Uz sve prethodno navedeno pjenušava vina „Hajós-Baja” odlikuju se i sljedećim značajkama:

Na području proizvodnje postoji bogata tradicija vinogradarstva i proizvodnje pjenušavih vina.

Hosszúhegyi Állami Gazdaság (državno gospodarstvo Hosszúhegy) započeo je proizvodnju pjenušavog vina u toj regiji 1975.

Do osamdesetih godina proizvodilo se 25 milijuna boca godišnje. Većina ih se stavljala na tržište kao pjenušavo vino proizvedeno primjenom ruske tehnike dozrijevanja u spremnicima.

U pogonu se proizvodilo i pjenušavo vino koje je dulje dozrijevalo u spremnicima.

Obitelj pjenušavih vina „Carmen” uključivala je i ružičasta i crna vina.

Od sredine 2000-ih jedna vinarija u obiteljskom vlasništvu na tom području proizvodi pjenušava vina klasičnom tehnikom dozrijevanja u boci.

Vino

2.   Opis vina

Zahvaljujući prirodnom okolišu vinske regije moguća je proizvodnja vina punog okusa, blage kiselosti, glatke teksture i velike alkoholne jakosti. Lesni podsloj tla bogat je hranjivim tvarima i ima znatnu sposobnost zadržavanja vode, što grožđu koje se uzgaja na tom području daje jedinstvene značajke, a vina dobivaju mineralna svojstva koja proizlaze iz vapnenačkog podsloja tla.

Bijela i ružičasta vina snažnog su mirisa i bogatog okusa. Crna vina obično imaju voćni okus, tamne su boje i zamjetnog sadržaja tanina te se sporo razvijaju.

Vrhunska vina odišu puninom te se odlikuju složenim aromama i robusnim, bogatim okusom intenzivne voćnosti. U velikom broju slučajeva mogu imati istaknut okus i miris sušenog voća i marmelade, često u kombinaciji s intenzivnim pikantnim notama, uz prevladavajuće arome nastale odležavanjem u drvenim bačvama i u bocama.

Ta se vina kasne berbe odlikuju punim i naglašenim okusom zahvaljujući metodi proizvodnje i postupku odležavanja. Sadržavaju neprevreli šećer.

Ledena su vina robusna, uravnoteženih slatkih okusa koji proizlaze iz sadržaja neprevrelog šećera te kiselosti i alkoholne jakosti.

Preporučuje se vina s predmetnog područja proizvodnje stavljati na tržište nakon odležavanja u bačvama i bocama.

3.   Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Prirodni okoliš ima ključan utjecaj na značajke vina. Zahvaljujući tim prepoznatljivim značajkama nastaju vina koja su prije svega punog okusa, glatke teksture, umjerene kiselosti i velike alkoholne jakosti.

Pješčanim tlima svojstveno je da se brzo zagrijavaju i bolje reflektiraju sunčevu svjetlost zbog svijetle boje, što pomaže u dozrijevanju grožđa. Osim toga, lesni podsloj tla bogat je hranjivim tvarima i ima znatnu sposobnost zadržavanja vode, što lokalnim sortama grožđa daje jedinstvene značajke, a vina dobivaju mineralna svojstva koja proizlaze iz vapnenačkog podsloja tla.

Zahvaljujući tlu i klimatskim uvjetima, bijela i ružičasta vina intenzivne su arome i bogatog okusa. Crna vina obično imaju voćni okus, tamne su boje i zamjetnog sadržaja tanina te se sporo razvijaju. Preporučuje se vina s predmetnog područja proizvodnje stavljati na tržište nakon odležavanja u bačvama i bocama.

Vinska regija Hajós-Baja ključan je segment sektora vinogradarstva i vinarstva mađarske poljoprivrede. Vinogradarstvo ima velik gospodarski značaj, ali i važnu društvenu ulogu jer pridonosi zadržavanju lokalnog stanovništva.

Vinogradarstvo i vinarstvo, te s njima povezan vinski turizam, nastavljaju se razvijati. Na tom je području smješteno i najveće mađarsko selo vinskih podruma, Hajósi Pincefalu.

Utjecaj ljudskih čimbenika na područje proizvodnje može se primijetiti u sljedećim područjima:

| — | savjestan razvoj strukture sorti (uključujući tradicionalne i nove sorte) u skladu s ekološkim potencijalom područja, |
| --- | --- |

—

savjestan razvoj strukture sorti (uključujući tradicionalne i nove sorte) u skladu s ekološkim potencijalom područja,

| — | razvoj tehnologije u području vinogradarstva i vinarstva u skladu s ekološkim značajkama i značajkama tržišta, |
| --- | --- |

—

razvoj tehnologije u području vinogradarstva i vinarstva u skladu s ekološkim značajkama i značajkama tržišta,

| — | razvoj strukture proizvodnje i integracije prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

—

razvoj strukture proizvodnje i integracije prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima.

Pjenušavo vino

2.   Opis vina

Bazna vina uglavnom su punog okusa, umjerene kiselosti, glatke teksture i velike alkoholne jakosti.

Odlikuju se i mineralnim svojstvima. Bijela i ružičasta bazna vina snažne su arome i bogatog okusa. Crna bazna vina obično imaju voćni okus, tamne su boje i zamjetnog sadržaja tanina.

3.   Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Prirodni okoliš ima ključan utjecaj na značajke baznih vina. Zahvaljujući tim prepoznatljivim značajkama nastaju bazna vina koja su prije svega punog okusa, umjerene kiselosti, relativno glatke teksture i velike alkoholne jakosti.

Pješčanim tlima svojstveno je da se brzo zagrijavaju i bolje reflektiraju sunčevu svjetlost zbog svijetle boje, što pomaže u dozrijevanju grožđa. Osim toga, lesni podsloj tla bogat je hranjivim tvarima i ima znatnu sposobnost zadržavanja vode, što lokalnim sortama grožđa daje jedinstvene značajke, a bazna vina dobivaju mineralna svojstva koja proizlaze iz vapnenačkog podsloja tla.

Zahvaljujući tlu i klimatskim uvjetima, bijela i ružičasta bazna vina intenzivne su arome i bogatog okusa. Siller bazna vina i crna bazna vina obično imaju voćni okus, tamne su boje i zamjetnog sadržaja tanina te se sporo razvijaju.

Utjecaj ljudskih čimbenika na područje proizvodnje može se primijetiti u sljedećim područjima:

| — | savjestan razvoj strukture sorti (uključujući tradicionalne i nove sorte) u skladu s ekološkim potencijalom područja, |
| --- | --- |

—

savjestan razvoj strukture sorti (uključujući tradicionalne i nove sorte) u skladu s ekološkim potencijalom područja,

| — | razvoj tehnologije u području vinogradarstva i vinarstva te proizvodnje pjenušavih vina u skladu s ekološkim značajkama i značajkama tržišta, |
| --- | --- |

—

razvoj tehnologije u području vinogradarstva i vinarstva te proizvodnje pjenušavih vina u skladu s ekološkim značajkama i značajkama tržišta,

| — | razvoj strukture proizvodnje i integracije prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

—

razvoj strukture proizvodnje i integracije prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, drugi zahtjevi)

Pravila o oznakama

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Nazivi manjih zemljopisnih područja koji se mogu naznačiti na etiketi: Baja, Bátmonostor, Bácsszentgyörgy, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

Izrazi koji se mogu naznačiti: barrique, cuvée, muskotály [muškat], primőr [primeur], prémium [vrhunsko vino], siller, késői szüretelésű [kasna berba], jégbor [ledeno vino].

Pravila o punjenju u boce (primjenjuju se na sve kategorije proizvoda i vrste vina)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| (a) | U vinskim podrumima na području vinske regije Hajós-Baja vina iz vlastite proizvodnje mogu se prodavati izravno iz spremnika ili boce u slučaju konzumacije na lokaciji. |
| --- | --- |

(a)

U vinskim podrumima na području vinske regije Hajós-Baja vina iz vlastite proizvodnje mogu se prodavati izravno iz spremnika ili boce u slučaju konzumacije na lokaciji.

| (b) | Punjenje u boce može se provoditi samo u pogonu za punjenje registriranom u vinogradarskoj zajednici vinske regije Hajós-Baja. Prezentacija se može odvijati izvan područja proizvodnje samo uz dostavljanje obavijesti 48 sati prije prezentiranja. Obavijest treba dostaviti vijeću vinogradarske zajednice vinske regije Hajós-Baja („Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa”). Punjenje u boce mora se izvršiti u roku od 90 dana od iznošenja vina iz mjesta proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

Punjenje u boce može se provoditi samo u pogonu za punjenje registriranom u vinogradarskoj zajednici vinske regije Hajós-Baja. Prezentacija se može odvijati izvan područja proizvodnje samo uz dostavljanje obavijesti 48 sati prije prezentiranja. Obavijest treba dostaviti vijeću vinogradarske zajednice vinske regije Hajós-Baja („Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa”). Punjenje u boce mora se izvršiti u roku od 90 dana od iznošenja vina iz mjesta proizvodnje.

Proizvodnja izvan ograničenog područja proizvodnje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje u razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

U općinama Bócsa, Kecel, Kéleshalma i Kiskőrös.

Poveznica na Specifikaciju Proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/3/5d/82000/Hajos%20Baja%20OEM_v3_standard.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 5.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 186/38

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2020/C 186/06)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„MORTADELLA DI PRATO”

EU br.: PGI-IT-01333-AM01 – 1.10.2019.

ZOI () ZOZP (X)

1.   Naziv (nazivi)

„Mortadella di Prato”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2. – Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Naziv „Mortadella di Prato” odnosi se na suhomesnati proizvod od fine mješavine svinjetine, morske soli, češnjaka, začina i likera alchermes (ili alkermes, u količini od 0,3 do 0,6 %) u ovitku, podvrgnut tehničkoj obradi. Proizvod mora imati sljedeća svojstva pri stavljanju na tržište: masa: od 0,5 do 10 kg; oblik: cilindričan i blago eliptičan; dimenzije: dužina: od 8 do 70 cm; promjer od 6 do 35 cm; organoleptička svojstva: konzistencija mješavine: čvrsta i kompaktna, meka na nepcu zbog finog mljevenja; boja vanjskog dijela: zagasito ružičasta; boja u unutrašnjosti: tamnoružičasta zbog boje alchermesa, s bijelim pjegama od kockica masnoće; aroma: intenzivna aroma začina s natruhom alchermesa koja je prisutna od samog početka; okus: svojstven proizvodu u smislu kontrasta između ljutog i oštrog okusa začina, češnjaka i morske soli te slatkog i blagog okusa alchermesa; kemijsko-fizička svojstva: omjer masti i bjelančevina: najviše 1,5.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Svinje namijenjene proizvodnji proizvoda „Mortadella di Prato” moraju se hraniti napojem ili kašom s udjelom suhe tvari od najmanje 45 % do najviše 80 kg žive mase svinja, a najmanje 55 % tijekom razdoblja tovljenja. Konzumacija sirutke (nusproizvoda gruša) i mlaćenice (nusproizvoda obrade maslaca) ne bi smjela prelaziti 15 litara po životinji dnevno.

„Mortadella di Prato” proizvodi se isključivo od sljedećih komada mesa, u navedenim postotcima: plećka: od 40 do 50 %; potkožna masnoća: od 9 do 15 %; očišćeni komadi šunke: od 10 do 20 %; vratina: od 5 do 15 %; obraz: od 5 do 15 %; svinjski trbuh: od 5 do 10 %. Obvezna je upotreba sljedećih sastojaka: alchermes: od 0,3 do 0,6 %; mljeveni papar: od 0,1 do 0,3 %; papar u zrnu: od 0,1 do 0,2 %; morska sol: od 2,0 do 3,0 %: mljeveni začini (korijandar, cimet, muškatni oraščić, muškatni cvijet i klinčić): od 0,1 do 0,25 %; češnjak: od 0,08 do 0,2 %; upotreba konzervansa dopuštena je kad je to u skladu sa zakonom; zabranjeno je dodavanje natrijeva glutaminata.

Upotrijebljeno meso mora biti dobiveno od svinja čija masa ne smije biti manja od 160 kg (+/– 10 %) u trenutku klanja i koje ne smiju biti starije od devet mjeseci. Vremenski razmak između klanja svinja i obrade mesa mora iznositi najmanje 24 sata, a najviše 96 sati.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sljedeći se koraci u proizvodnji proizvoda „Mortadella di Prato” moraju provesti na određenom zemljopisnom području uzastopno, bez vremenskih razmaka između koraka: čišćenje, mljevenje i miješenje; punjenje i vezanje; obrada na pari i kuhanje; ispiranje i hlađenje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Između hlađenja/naknadnog sušenja i prvog pakiranja, koje se provodi u vakuumu, ne smije proći više od 20 minuta. Nepridržavanje tog vremenskog ograničenja dovodi do rizika od razvoja mikroorganizama, a moglo bi doći i do nepovratnog narušavanja osjetljive organoleptičke ravnoteže proizvoda, zbog čega bi aroma i svojstvena ružičasta boja proizvoda mogli biti izmijenjeni.

Proizvod se može prepakiravati, čak i izvan određenog zemljopisnog područja, u komadima ili kriškama, na podlošcima, vakuumiran ili pakiran u kontroliranoj atmosferi.

„Mortadella di Prato” može se staviti na tržište cijela, u komadima ili kriškama, vakuumirana ili pakirana u kontroliranoj atmosferi, na podlošcima.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na pakiranju se mora nalaziti etiketa s jasno i čitljivo ispisanim logotipom, prikazanim u nastavku, ovalnog oblika, pri dnu presječen pravokutnikom koji prekida ovalni oblik stapajući se s njime u jednu sliku.

Image 2

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje na kojem se proizvodi i pakira „Mortadella di Prato” obuhvaća cijelo područje općine Prato, kao i općine Agliana, Quarrata i Montale u pokrajini Pistoia.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Područje općine Prato odlikuje se racionalnom upotrebom vode iz rijeke Bisenzio koja njime prolazi i vode iz drugih izvora. U 12. stoljeću došlo je do potrebe za isušivanjem široke i plodne poplavne nizine te se pojavila zamisao o mogućnosti iskorištavanja te vode za proizvodnju energije potrebne za rad mlinova i tekstilnih strojeva, što je dovelo do izgradnje velike mreže umjetnih kanala (tzv. „gore”) koja se proteže nizinom Prato, a djelomično prelazi i na područja susjednih općina Agliana, Quarrata i Montale smještenih u pokrajini Pistoia. Uz opskrbu energijom, te su „gore” i potoci još u srednjem vijeku omogućili razvoj mesarskog ceha (Arte dei Beccai) kojem su, iz higijenskih razloga, bile potrebne velike količine tekuće vode, što im je zajedničko s profesijom bojadisara. To je bilo razdoblje u kojem se razvila prerada i upotreba svinjetine. Imala je poseban ugled i važno mjesto u gospodarstvu te je bila glavni izvor prehrane u zimskim mjesecima. Svaka je seljačka obitelj uzgajala svoje svinje, dok su se imućniji stanovnici gradova služili sustavom plaćenog uzgoja, pri čemu su svoje životinje povjeravali seljacima radi tova, uz dogovor da oni trebaju učiniti „polovinu onoga što čini Bog”. I u stoljećima nakon toga godišnja je potrošnja svinjetine bila znatna, pa su „salsicciari” (proizvođači kobasica) iz Prata bili vrlo ugledni te se na njih primjenjivao poseban porez zbog velike količine prometa koje su već tada ostvarivali prodajom svojih kobasica. Posebna konfiguracija vodnih putova na tom je području bila iznimno povoljna za tradicionalnu povezanost između starog zanimanja bojadisara, kojima se pripisuje prva upotreba košenila, i zanimanja mesara, koji su počeli upotrebljavati slavni „grana de tintore” kao bojilo i aromu, među ostalim i u kobasicama.

Ugled proizvoda „Mortadella di Prato” prije svega se temelji na upotrebi alchermesa zahvaljujući kojem se postiže kontrast između njegova slatkog i blagog okusa s jedne te ljutog i oštrog okusa začina, češnjaka i morske soli s druge strane, zbog čega proizvod ima posve originalna organoleptička svojstva. Tradicionalno lokalno iskustvo i znanje proizvod čini još posebnijim zahvaljujući: izboru komada mesa najprikladnijih za kuhanje, postizanju posebne povezanosti u mješavini koja proizlazi iz kombinacije bjelančevina iz vezivnog tkiva i šećera iz alchermesa, boljoj zaštiti masnoće od užeglosti zahvaljujući bakteriostatičkom i antioksidacijskom djelovanju mješavine začina, crnog papra, češnjaka i morske soli te zajamčenom dugotrajnom i postupnom sušenju proizvoda što je rezultat činjenice da je prethodno kuhan na pari. To su aspekti koji, ukupno uzevši, čine taj proizvod jedinstvenim u talijanskoj gastronomiji.

Prisutnost likera alchermes kao karakterističnog sastojka u proizvodu „Mortadella di Prato” jasno upućuje na to da je proizvod ekskluzivan i da potječe iz Prata. Alchermes je liker jarko crvene boje koji se nekoć dobivao isključivo iz košenila, sušenog i mljevenog kukca parazita koji se stoljećima upotrebljava za bojenje tkanina, što je tradicionalno bila glavna gospodarska djelatnost oko kanalâ („gore”) na području grada i okruga Prato. Stanovništvo Prata dobro je poznavalo raznolike mogućnosti primjene košenila kao bojila za tekstil, prehrambene i medicinske proizvode. Ta se tradicija posebno očuvala u upotrebi alchermesa u kulinarstvu, od suhomesnatih proizvoda do lokalnih slastica („pesche di Prato”). Sve je to, uz činjenicu da su proizvođači u Pratu uspjeli očuvati tradicionalne metode proizvodnje, pridonijelo nedvojbenom ugledu proizvoda „Mortadella di Prato”, što dokazuje znatna količina dokumenata. Prvi dokumenti u kojima se proizvod „Mortadella di Prato” sa sigurnošću spominje kao proizvod iz grada Prato datiraju još iz 1733., iz vremena beatifikacije Katarine de Ricci, kada su redovnice dominikanskog samostana u Pratu pripremile ručak za uzvanike na kojem je taj proizvod poslužen kao lokalni specijalitet. „Mortadella di Prato” kasnije se pod tim nazivom spominje 1854. u pismima koja su razmijenili Cesare Guasti i Giovanni Pierallini, u člancima iz novina „Lo Zenzero” iz 1862. te tijekom cijelog 19. stoljeća u različitim publikacijama iz područja ekonomije („L’Italia Economica” iz 1868., „L’Italia all’opera” iz 1869.), u izvješćima sastavljenima na talijanskom, engleskom i francuskom jeziku za potrebe međunarodnih izložbi u Londonu i Parizu te u obavijesti koju je napisao francuski policijski načelnik u pogledu izvoza tog proizvoda u Francusku (1867.) kao potvrde ugleda koji je stekao proizvod. Posebno je u izvješću jednog od službenika međunarodne izložbe u Londonu navedeno da su „‚Mortadella di Prato’ i ‚Mortadella di Bologna’ dale naziv proizvodima te vrste”. U velikom broju publikacija iz 20. stoljeća pojavljuju se brojna upućivanja na proizvod „Mortadella di Prato”, uključujući lokalne knjige recepata i nacionalni dnevni tisak, kao i nacionalne i međunarodne gastronomske publikacije, što dokazuje znatan rast njegova ugleda. Zbog svojih se posebnih značajki proizvod navodi u brojnim lokalnim, nacionalnim i međunarodnim kuharicama i gastronomskim vodičima, uključujući prvo izdanje vodiča „Guida Gastronomica d’Italia” (Touring Club Italiano, 1931.). Njegov je ugled povezan i s interesom koji su za taj proizvod iskazali vodeći kuhari i poznate osobe iz svijeta međunarodne kulture i gastronomije, kao što je spisatelj Manuel Vázquez Montalbán. Udruženja kao što su institucija Accademia della cucina italiana (1987.) i organizacija Slow Food, koja ga od 2000. smatra zaštićenim prehrambenim proizvodom, promiču ga i kao istinski izričaj gastronomske tradicije u Pratu. Od 18. stoljeća proizvod „Mortadella di Prato” jede se uz smokve ili se upotrebljava u tradicionalnoj kuhinji kao sastojak brojnih lokalnih jela, uključujući „sedani alla pratese” (lokalno jelo od celera). Proizvod se redovito izlaže na međunarodnim sajmovima i na festivalu hrane i vina „DiVini profumi” u samom Pratu.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Cjelokupan tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećim stranicama: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” („Kvaliteta”) (u gornjem desnom kutu zaslona) i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” („Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”) (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”).

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---