# Euroopan unionin C 243/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 243 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta23. heinäkuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 243

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta23. heinäkuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2020/C 243/01 | Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, euroalueen talouspolitiikasta | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2020/C 243/01

Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, euroalueen talouspolitiikasta

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 243/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9803 — SAZKA Group / OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2020/C 243/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9803 — SAZKA Group / OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 243/03 | Euron kurssi — 22. heinäkuuta 2020 | 9 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2020/C 243/04 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 10 |
| 2020/C 243/05 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 11 |
| 2020/C 243/06 | EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto EFTA-valtioissa 1. toukokuuta 2020 alkaen voimassa olevista valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista
  (Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL
  10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti) | 12 |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 243/07 | Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2020 | 13 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 243/03

Euron kurssi — 22. heinäkuuta 2020

9

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2020/C 243/04

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

10

2020/C 243/05

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

11

2020/C 243/06

EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto EFTA-valtioissa 1. toukokuuta 2020 alkaen voimassa olevista valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista
  (Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL
  10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti)

(Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL

10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti)

12

Euroopan komissio

2020/C 243/07

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2020

13

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 243/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 17 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 243/10 | Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen | 18 |
| 2020/C 243/11 | Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä Hankintayksikön esittämä pyyntö – Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan pidentäminen | 23 |
| 2020/C 243/12 | Ilmoitus NOOR WALI MEHSUDille, jonka nimi on lisätty tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1082 | 24 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2020/C 243/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

17

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 243/10

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

18

2020/C 243/11

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä Hankintayksikön esittämä pyyntö – Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan pidentäminen

23

2020/C 243/12

Ilmoitus NOOR WALI MEHSUDille, jonka nimi on lisätty tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1082

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,

euroalueen talouspolitiikasta

(2020/C 243/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroalueen talous jatkaa laajentumista, mutta siihen liittyy toisiinsa kytköksissä olevia riskejä, ja näköpiirissä on epävarmuutta. Lisäksi näkymiä synkistävät hitaan kasvun ja inflaation pitkittymisen riski, minkä taustalla on vaisu tuottavuuskehitys ja väestön ikääntyminen. Vaikka tuotantokuilu on ollut positiivinen vuodesta 2017 ja oli 0,7 prosenttia suhteessa potentiaaliseen bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, vuonna 2018, potentiaalisen kasvun odotetaan pysyvän kriisiä edeltäneen tason alapuolella (3). Pohjainflaatio pysyi 1–1,5 prosentin välillä vuosina 2018 ja 2019, ja sen ennustetaan olevan noin 1,5 prosenttia vuosina 2020 ja 2021. Työmarkkinaindikaattorit paranevat edelleen, vaikkakin hitaammin; myös työllisyyden kasvun ennustetaan jatkavan hidastumistaan, ja työpaikkojen laatuun liittyy edelleen haasteita. Nimellispalkkojen kasvuvauhti on vakiintunut; se kiihtyi vuonna 2018 noin 2,25 prosenttiin oltuaan useita vuosia alle 2 prosenttia, sen arvioidaan olevan noin 2,5 prosenttia vuonna 2019 ja sen ennustetaan palaavan 2,25 prosenttiin vuosina 2020–2021. Hyvistä työmarkkinaolosuhteista huolimatta reaalipalkkojen nousu on ollut hidasta ja pysyy alhaisena; vuonna 2018 reaalipalkat nousivat alle prosentin, vuonna 2019 nousun arvioidaan olleen samaa luokkaa ja vuosille 2020 ja 2021 ennustetaan 0,7 prosentin ja 0,8 prosentin nousua. Kuten komission 17 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä 2020 varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa todetaan, euroalueen vaihtotaseen ylijäämän ennustetaan supistuvan, vaikka se pysyy edelleen lähellä huipputasoa. Alijäämäiset jäsenvaltiot ovat supistaneet vaihtotaseen alijäämiään tai kääntäneet ne ylijäämiksi, vaikka niillä on edelleen suuret negatiiviset ulkomaiset nettovarallisuusasemat (NIIP).
  Vaikka osa jäsenvaltioista onkin supistanut vaihtotaseen ylijäämiään, samaan aikaan nämä ylijäämät ovat jatkuvasti suuret, minkä vuoksi ulkomaiset nettovarallisuusasemat jatkavat kasvuaan. Vaihtotaseen dynamiikkaan vaikuttaa euroalueella ulkoisen kysynnän heikkeneminen erityisesti vientivetoisissa jäsenvaltioissa, joissa vaihtotaseen ylijäämä on suuri ja jotka ovat hyvin riippuvaisia ulkomaisesta vientikysynnästä. Myös suotuisa kysyntädynamiikka on avainasemassa, ja merkittävästi ylijäämäiset jäsenvaltiot edistäisivät myös osaltaan tasapainottamista vahvistamalla edellytyksiä, jotka tukevat sekä palkkojen kasvua työmarkkinaosapuolten roolia kunnioittaen että julkisia ja yksityisiä investointeja. |
| --- | --- |

(1)

Euroalueen talous jatkaa laajentumista, mutta siihen liittyy toisiinsa kytköksissä olevia riskejä, ja näköpiirissä on epävarmuutta. Lisäksi näkymiä synkistävät hitaan kasvun ja inflaation pitkittymisen riski, minkä taustalla on vaisu tuottavuuskehitys ja väestön ikääntyminen. Vaikka tuotantokuilu on ollut positiivinen vuodesta 2017 ja oli 0,7 prosenttia suhteessa potentiaaliseen bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, vuonna 2018, potentiaalisen kasvun odotetaan pysyvän kriisiä edeltäneen tason alapuolella (3). Pohjainflaatio pysyi 1–1,5 prosentin välillä vuosina 2018 ja 2019, ja sen ennustetaan olevan noin 1,5 prosenttia vuosina 2020 ja 2021. Työmarkkinaindikaattorit paranevat edelleen, vaikkakin hitaammin; myös työllisyyden kasvun ennustetaan jatkavan hidastumistaan, ja työpaikkojen laatuun liittyy edelleen haasteita. Nimellispalkkojen kasvuvauhti on vakiintunut; se kiihtyi vuonna 2018 noin 2,25 prosenttiin oltuaan useita vuosia alle 2 prosenttia, sen arvioidaan olevan noin 2,5 prosenttia vuonna 2019 ja sen ennustetaan palaavan 2,25 prosenttiin vuosina 2020–2021. Hyvistä työmarkkinaolosuhteista huolimatta reaalipalkkojen nousu on ollut hidasta ja pysyy alhaisena; vuonna 2018 reaalipalkat nousivat alle prosentin, vuonna 2019 nousun arvioidaan olleen samaa luokkaa ja vuosille 2020 ja 2021 ennustetaan 0,7 prosentin ja 0,8 prosentin nousua. Kuten komission 17 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä 2020 varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa todetaan, euroalueen vaihtotaseen ylijäämän ennustetaan supistuvan, vaikka se pysyy edelleen lähellä huipputasoa. Alijäämäiset jäsenvaltiot ovat supistaneet vaihtotaseen alijäämiään tai kääntäneet ne ylijäämiksi, vaikka niillä on edelleen suuret negatiiviset ulkomaiset nettovarallisuusasemat (NIIP).

Vaikka osa jäsenvaltioista onkin supistanut vaihtotaseen ylijäämiään, samaan aikaan nämä ylijäämät ovat jatkuvasti suuret, minkä vuoksi ulkomaiset nettovarallisuusasemat jatkavat kasvuaan. Vaihtotaseen dynamiikkaan vaikuttaa euroalueella ulkoisen kysynnän heikkeneminen erityisesti vientivetoisissa jäsenvaltioissa, joissa vaihtotaseen ylijäämä on suuri ja jotka ovat hyvin riippuvaisia ulkomaisesta vientikysynnästä. Myös suotuisa kysyntädynamiikka on avainasemassa, ja merkittävästi ylijäämäiset jäsenvaltiot edistäisivät myös osaltaan tasapainottamista vahvistamalla edellytyksiä, jotka tukevat sekä palkkojen kasvua työmarkkinaosapuolten roolia kunnioittaen että julkisia ja yksityisiä investointeja.

| (2) | Kasvupotentiaalin lisääminen siten, että samalla varmistetaan ympäristöllinen ja yhteiskunnallinen kestävyys ja edistetään euroalueen jäsenvaltioiden todellista lähentymistä, edellyttää kestävää kasvua vauhdittavia rakenneuudistuksia sekä investointeja aineelliseen ja aineettomaan pääomaan tuottavuuden parantamiseksi. Tämä auttaisi erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden kasvupotentiaali on selvästi euroalueen keskiarvoa alhaisempi. Tämä olisi tarpeen myös, jotta euroalueen talous ei ajaudu pitkittyneeseen alhaisen potentiaalisen kasvun ja tuottavuuden, hitaan hintainflaation ja palkkojen nousun sekä kasvavan eriarvoisuuden aikaan. Uudistukset ja investoinnit ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että euroalueella kasvu saadaan taas vauhtiin ja voidaan kohdata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kasvavat paineet, jotka johtuvat myös väestönkehityksen heikkenemisestä, ja että helpotetaan siirtymistä kestävään talouteen, mikä auttaa euroaluetta ja sen jäsenvaltioita saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet. |
| --- | --- |

(2)

Kasvupotentiaalin lisääminen siten, että samalla varmistetaan ympäristöllinen ja yhteiskunnallinen kestävyys ja edistetään euroalueen jäsenvaltioiden todellista lähentymistä, edellyttää kestävää kasvua vauhdittavia rakenneuudistuksia sekä investointeja aineelliseen ja aineettomaan pääomaan tuottavuuden parantamiseksi. Tämä auttaisi erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden kasvupotentiaali on selvästi euroalueen keskiarvoa alhaisempi. Tämä olisi tarpeen myös, jotta euroalueen talous ei ajaudu pitkittyneeseen alhaisen potentiaalisen kasvun ja tuottavuuden, hitaan hintainflaation ja palkkojen nousun sekä kasvavan eriarvoisuuden aikaan. Uudistukset ja investoinnit ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että euroalueella kasvu saadaan taas vauhtiin ja voidaan kohdata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kasvavat paineet, jotka johtuvat myös väestönkehityksen heikkenemisestä, ja että helpotetaan siirtymistä kestävään talouteen, mikä auttaa euroaluetta ja sen jäsenvaltioita saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet.

| (3) | Ilmastonmuutos on yksi suurimmista maailmantaloutta, rahoitusjärjestelmiä ja nykypäivän yhteiskuntia uhkaavista järjestelmäriskeistä, ja sen taloudelliset vaikutukset alkavat näkyä. Ilmastonmuutos ja laajemmin ympäristön pilaantuminen aiheuttavat yhä enemmän riskejä maailmantaloudelle, ja niillä on laajat vaikutukset, mukaan lukien yhteiskuntiemme haavoittuvimpiin ihmisryhmiin. Jos asianmukaisia toimenpiteitä ei toteuteta, tällä voi olla kielteisiä vaikutuksia talouksiemme häiriönsietokykyyn, osallistavuuteen ja pitkän aikavälin kasvupotentiaaliin. Tässä yhteydessä olisi olennaisen tärkeää investoida ja luoda sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvät edellytykset hallitulle siirtymiselle kohti kestävää taloutta. Jos ympäristö- ja ilmastohaasteisiin vastataan oikealla tavalla, ne tarjoavat myös mahdollisuuden piristää Euroopan taloutta ja suunnata sitä kohti kestävää kehitystä. Tähän liittyen komissio on esittänyt Euroopan kasvustrategiaksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, joka sisältää ehdotuksen ensimmäiseksi eurooppalaiseksi ilmastolaiksi, jolla vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite voidaan kirjata lainsäädäntöön. Samalla vihreään talouteen siirtymisessä on otettava huomioon vaikutukset yhteiskunnan eri osiin. Kestävään talouteen siirtymistä helpottavia investointeja on täydennettävä hiilen hinnoittelulla, asianmukaisella sääntelyllä kaikilla aloilla sekä panostamalla osaamiseen ja tukemalla työelämän siirtymiä sen varmistamiseksi, että kaikki kansalaiset hyötyvät teknologian muutoksista erityisesti aloilla ja alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä. |
| --- | --- |

(3)

Ilmastonmuutos on yksi suurimmista maailmantaloutta, rahoitusjärjestelmiä ja nykypäivän yhteiskuntia uhkaavista järjestelmäriskeistä, ja sen taloudelliset vaikutukset alkavat näkyä. Ilmastonmuutos ja laajemmin ympäristön pilaantuminen aiheuttavat yhä enemmän riskejä maailmantaloudelle, ja niillä on laajat vaikutukset, mukaan lukien yhteiskuntiemme haavoittuvimpiin ihmisryhmiin. Jos asianmukaisia toimenpiteitä ei toteuteta, tällä voi olla kielteisiä vaikutuksia talouksiemme häiriönsietokykyyn, osallistavuuteen ja pitkän aikavälin kasvupotentiaaliin. Tässä yhteydessä olisi olennaisen tärkeää investoida ja luoda sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvät edellytykset hallitulle siirtymiselle kohti kestävää taloutta. Jos ympäristö- ja ilmastohaasteisiin vastataan oikealla tavalla, ne tarjoavat myös mahdollisuuden piristää Euroopan taloutta ja suunnata sitä kohti kestävää kehitystä. Tähän liittyen komissio on esittänyt Euroopan kasvustrategiaksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, joka sisältää ehdotuksen ensimmäiseksi eurooppalaiseksi ilmastolaiksi, jolla vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite voidaan kirjata lainsäädäntöön. Samalla vihreään talouteen siirtymisessä on otettava huomioon vaikutukset yhteiskunnan eri osiin. Kestävään talouteen siirtymistä helpottavia investointeja on täydennettävä hiilen hinnoittelulla, asianmukaisella sääntelyllä kaikilla aloilla sekä panostamalla osaamiseen ja tukemalla työelämän siirtymiä sen varmistamiseksi, että kaikki kansalaiset hyötyvät teknologian muutoksista erityisesti aloilla ja alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä.

| (4) | Julkisten ja yksityisten varojen käyttäminen vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtävissä investoinneissa voi auttaa ylläpitämään kasvua lyhyellä aikavälillä ja vastaamaan talouksiemme pitkän aikavälin haasteisiin. Digitaalinen vallankumous voi tarjota mahdollisuuksia parantaa tuottavuutta, nopeuttaa kasvua ja luoda työpaikkoja, mutta se voi myös asettaa haasteita erityisesti vähemmän koulutetuille työntekijöille, joilla ei ole uuden teknologian parissa työskentelyn edellyttämää osaamista. Euroalueen jäsenvaltioiden eritahtinen siirtyminen digitaalitalouteen voi osoittautua merkittäväksi riskiksi lähentymiselle ja makrotalouden vakaudelle. Sitä voivat vahvistaa voimakkaat keskittymisvaikutukset, jotka hyödyttävät usein suuria kaupunkeja, ja digitaaliteknologian alalla usein vallitseva ”voittaja vie kaiken” -tilanne, mikä voi lisätä eriarvoisuutta ja vaikeuttaa lähentymistä. Investoinnit olisi suunnattava paitsi tutkimuksen ja innovaatioiden tuottamiseen myös innovaatioiden laajempaan levittämiseen koko taloudessa. |
| --- | --- |

(4)

Julkisten ja yksityisten varojen käyttäminen vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtävissä investoinneissa voi auttaa ylläpitämään kasvua lyhyellä aikavälillä ja vastaamaan talouksiemme pitkän aikavälin haasteisiin. Digitaalinen vallankumous voi tarjota mahdollisuuksia parantaa tuottavuutta, nopeuttaa kasvua ja luoda työpaikkoja, mutta se voi myös asettaa haasteita erityisesti vähemmän koulutetuille työntekijöille, joilla ei ole uuden teknologian parissa työskentelyn edellyttämää osaamista. Euroalueen jäsenvaltioiden eritahtinen siirtyminen digitaalitalouteen voi osoittautua merkittäväksi riskiksi lähentymiselle ja makrotalouden vakaudelle. Sitä voivat vahvistaa voimakkaat keskittymisvaikutukset, jotka hyödyttävät usein suuria kaupunkeja, ja digitaaliteknologian alalla usein vallitseva ”voittaja vie kaiken” -tilanne, mikä voi lisätä eriarvoisuutta ja vaikeuttaa lähentymistä. Investoinnit olisi suunnattava paitsi tutkimuksen ja innovaatioiden tuottamiseen myös innovaatioiden laajempaan levittämiseen koko taloudessa.

| (5) | Koordinoidumpi investointistrategia yhdistettynä vahvempiin uudistuspyrkimyksiin euroalueen tasolla olisi ratkaisevan tärkeässä roolissa, kun tuetaan kestävää kasvua ja vastataan pitkän aikavälin haasteisiin, kuten ilmastosiirtymään ja teknologian murrokseen. Lähentymistä ja kilpailukykyä edistävä talousarvioväline (BICC) tarjoaisi rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille pääasiassa uudistus- ja investointipaketeista koostuvien ehdotusten toteuttamista varten. Myös InvestEU-ohjelmalla, jolla edistetään myös Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa, pyritään saamaan aikaan lisäinvestointeja, joilla edelleen edistetään innovoinnin ja työpaikkojen luomista unionissa, myös rahoittamalla kestävää infrastruktuuria. Koheesiopolitiikan rahastoilla, joilla on keskeinen rooli alueidemme ja maaseutumme tukemisessa, on tärkeä rooli myös ilmastosiirtymässä ja teknologisessa siirtymässä, sillä ne edistävät kestävää kehitystä. Euroopan investointipankki osoittaa jo nyt 25 prosenttia kokonaisrahoituksestaan ilmastoinvestointeihin ja on ilmoittanut aikovansa kaksinkertaistaa kyseisen osuuden. Unionin kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi olisi olennaisen tärkeää toteuttaa kansallisella ja alueellisella tasolla investointihankkeita, jotka edistävät ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä, energiakäännettä, hiilestä irtautumista tai kiertotaloutta. Investoinnit verkkotoimialoihin ja -infrastruktuuriin voivat auttaa parantamaan euroalueen kilpailukykyä ja edistää siirtymistä kestävämpään liikenteeseen. Lisäksi investoinnit aineettomaan omaisuuteen, kuten tutkimukseen ja kehittämiseen sekä osaamiseen, ovat avainasemassa valmisteltaessa euroaluetta tuleviin haasteisiin. |
| --- | --- |

(5)

Koordinoidumpi investointistrategia yhdistettynä vahvempiin uudistuspyrkimyksiin euroalueen tasolla olisi ratkaisevan tärkeässä roolissa, kun tuetaan kestävää kasvua ja vastataan pitkän aikavälin haasteisiin, kuten ilmastosiirtymään ja teknologian murrokseen. Lähentymistä ja kilpailukykyä edistävä talousarvioväline (BICC) tarjoaisi rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille pääasiassa uudistus- ja investointipaketeista koostuvien ehdotusten toteuttamista varten. Myös InvestEU-ohjelmalla, jolla edistetään myös Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa, pyritään saamaan aikaan lisäinvestointeja, joilla edelleen edistetään innovoinnin ja työpaikkojen luomista unionissa, myös rahoittamalla kestävää infrastruktuuria. Koheesiopolitiikan rahastoilla, joilla on keskeinen rooli alueidemme ja maaseutumme tukemisessa, on tärkeä rooli myös ilmastosiirtymässä ja teknologisessa siirtymässä, sillä ne edistävät kestävää kehitystä. Euroopan investointipankki osoittaa jo nyt 25 prosenttia kokonaisrahoituksestaan ilmastoinvestointeihin ja on ilmoittanut aikovansa kaksinkertaistaa kyseisen osuuden. Unionin kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi olisi olennaisen tärkeää toteuttaa kansallisella ja alueellisella tasolla investointihankkeita, jotka edistävät ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä, energiakäännettä, hiilestä irtautumista tai kiertotaloutta. Investoinnit verkkotoimialoihin ja -infrastruktuuriin voivat auttaa parantamaan euroalueen kilpailukykyä ja edistää siirtymistä kestävämpään liikenteeseen. Lisäksi investoinnit aineettomaan omaisuuteen, kuten tutkimukseen ja kehittämiseen sekä osaamiseen, ovat avainasemassa valmisteltaessa euroaluetta tuleviin haasteisiin.

| (6) | Viime vuosina koetun talouden laajentumisen vaikutukset ovat jakautuneet epätasaisesti jäsenvaltioiden sisällä sekä alueiden ja jäsenvaltioiden välillä. Vaikka käytettävissä olevat tulot ovat viime aikoina nousseet, ne alittavat edelleen kriisiä edeltäneen tason useissa euroalueen jäsenvaltioissa. Köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten määrä on laskusuunnassa useimmissa jäsenvaltioissa, ja heitä on nyt viisi miljoonaa vähemmän kuin tilanteen ollessa huonoimmillaan vuonna 2012, mutta heitä on kuitenkin edelleen euroalueella enemmän kuin vuonna 2008. Asukaskohtaisen BKT:n erojen kasvu päättyi muutama vuosi sitten, kun jotkin jäsenvaltiot alkoivat lähentyä parhaiten suoriutuneita maita. Korkeimpien tuloluokkien osuus kokonaistuloista on kuitenkin kasvanut hitaasti viime vuosikymmenen aikana, ja jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja. Jotta voitaisiin edistää ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä jäsenvaltioissa ja niiden välillä, olisi tärkeää edistää politiikkoja, joilla pyritään lisäämään sekä tehokkuutta että tasapuolisuutta YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Kyseisten politiikkojen pitäisi johtaa parempiin makrotaloudellisiin tuloksiin, joista on tasapuolisemmin hyötyä koko yhteiskunnalle, mikä edistää myös euroalueen yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(6)

Viime vuosina koetun talouden laajentumisen vaikutukset ovat jakautuneet epätasaisesti jäsenvaltioiden sisällä sekä alueiden ja jäsenvaltioiden välillä. Vaikka käytettävissä olevat tulot ovat viime aikoina nousseet, ne alittavat edelleen kriisiä edeltäneen tason useissa euroalueen jäsenvaltioissa. Köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten määrä on laskusuunnassa useimmissa jäsenvaltioissa, ja heitä on nyt viisi miljoonaa vähemmän kuin tilanteen ollessa huonoimmillaan vuonna 2012, mutta heitä on kuitenkin edelleen euroalueella enemmän kuin vuonna 2008. Asukaskohtaisen BKT:n erojen kasvu päättyi muutama vuosi sitten, kun jotkin jäsenvaltiot alkoivat lähentyä parhaiten suoriutuneita maita. Korkeimpien tuloluokkien osuus kokonaistuloista on kuitenkin kasvanut hitaasti viime vuosikymmenen aikana, ja jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja. Jotta voitaisiin edistää ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä jäsenvaltioissa ja niiden välillä, olisi tärkeää edistää politiikkoja, joilla pyritään lisäämään sekä tehokkuutta että tasapuolisuutta YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Kyseisten politiikkojen pitäisi johtaa parempiin makrotaloudellisiin tuloksiin, joista on tasapuolisemmin hyötyä koko yhteiskunnalle, mikä edistää myös euroalueen yhteenkuuluvuutta.

| (7) | On ratkaisevan tärkeää, että euroalueen makrotalouspolitiikan yhdistelmä, johon kuuluvat raha-, finanssi- ja rakennepolitiikat, on johdonmukainen ja tasapainoinen; näin voidaan varmistaa vakaa, osallistava ja kestävä talouskasvu ja reagoida tuloksellisesti pitkään hitaana pysyneeseen inflaatioon, heikkeneviin näkymiin ja pitkän aikavälin kasvuun kohdistuviin riskeihin. Euroopan keskuspankki ylläpitää elvyttävää rahapolitiikkaa edistääkseen keskipitkän aikavälin inflaatiotavoitteen saavuttamista samalla kun pankki tukee kasvua ja työpaikkojen luomista. Finanssipolitiikalla on täydennettävä rahapolitiikan viritystä samoin kuin eri alojen rakenneuudistuksilla, mukaan lukien ne, jotka ovat tarpeen talous- ja rahaliiton (EMU) rakenteen täydentämiseksi. |
| --- | --- |

(7)

On ratkaisevan tärkeää, että euroalueen makrotalouspolitiikan yhdistelmä, johon kuuluvat raha-, finanssi- ja rakennepolitiikat, on johdonmukainen ja tasapainoinen; näin voidaan varmistaa vakaa, osallistava ja kestävä talouskasvu ja reagoida tuloksellisesti pitkään hitaana pysyneeseen inflaatioon, heikkeneviin näkymiin ja pitkän aikavälin kasvuun kohdistuviin riskeihin. Euroopan keskuspankki ylläpitää elvyttävää rahapolitiikkaa edistääkseen keskipitkän aikavälin inflaatiotavoitteen saavuttamista samalla kun pankki tukee kasvua ja työpaikkojen luomista. Finanssipolitiikalla on täydennettävä rahapolitiikan viritystä samoin kuin eri alojen rakenneuudistuksilla, mukaan lukien ne, jotka ovat tarpeen talous- ja rahaliiton (EMU) rakenteen täydentämiseksi.

| (8) | Talous- ja rahaliiton moitteetonta toimintaa tukee kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi, jossa noudatetaan täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimusta ja otetaan samalla huomioon käytettävissä oleva julkisen talouden liikkumavara ja heijastusvaikutukset eri jäsenvaltioissa. Euroalueen finanssipolitiikan virityksen odotetaan olevan pitkälti neutraali tai lievästi elvyttävä vuosina 2020 ja 2021. Samaan aikaan kansalliset finanssipolitiikat eivät edelleenkään ole riittävän eriytyneitä. Maltillisen finanssipolitiikan noudattaminen niissä jäsenvaltioissa, joilla on paljon julkista velkaa, ohjaisi julkisen velan lasku-uralle, vähentäisi häiriöalttiutta ja antaisi automaattisten vakauttajien toimia täydellä teholla talouden taantuman aikana. Toisaalta investointien ja muiden tuottavien menojen lisääminen jatkossakin niissä jäsenvaltioissa, joiden julkisen talouden tilanne on suotuisa, tukisi kasvua lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja auttaisi samalla myös tasapainottamaan euroalueen taloutta. Hitaamman kasvun riskin toteutuessa finanssipoliittiset toimet olisi eriytettävä ja pyrittävä kasvua enemmän tukevaan kokonaisviritykseen, samalla kun varmistetaan vakaus- ja kasvusopimuksen noudattaminen kaikilta osin. Maakohtaiset olosuhteet olisi otettava huomioon ja vältettävä myötäsyklisyyttä mahdollisuuksien mukaan. Jäsenvaltioiden olisi oltava valmiita koordinoimaan politiikkojaan euroryhmässä. |
| --- | --- |

(8)

Talous- ja rahaliiton moitteetonta toimintaa tukee kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi, jossa noudatetaan täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimusta ja otetaan samalla huomioon käytettävissä oleva julkisen talouden liikkumavara ja heijastusvaikutukset eri jäsenvaltioissa. Euroalueen finanssipolitiikan virityksen odotetaan olevan pitkälti neutraali tai lievästi elvyttävä vuosina 2020 ja 2021. Samaan aikaan kansalliset finanssipolitiikat eivät edelleenkään ole riittävän eriytyneitä. Maltillisen finanssipolitiikan noudattaminen niissä jäsenvaltioissa, joilla on paljon julkista velkaa, ohjaisi julkisen velan lasku-uralle, vähentäisi häiriöalttiutta ja antaisi automaattisten vakauttajien toimia täydellä teholla talouden taantuman aikana. Toisaalta investointien ja muiden tuottavien menojen lisääminen jatkossakin niissä jäsenvaltioissa, joiden julkisen talouden tilanne on suotuisa, tukisi kasvua lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja auttaisi samalla myös tasapainottamaan euroalueen taloutta. Hitaamman kasvun riskin toteutuessa finanssipoliittiset toimet olisi eriytettävä ja pyrittävä kasvua enemmän tukevaan kokonaisviritykseen, samalla kun varmistetaan vakaus- ja kasvusopimuksen noudattaminen kaikilta osin. Maakohtaiset olosuhteet olisi otettava huomioon ja vältettävä myötäsyklisyyttä mahdollisuuksien mukaan. Jäsenvaltioiden olisi oltava valmiita koordinoimaan politiikkojaan euroryhmässä.

| (9) | Julkisen talouden rakenneuudistukset ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan parantaa julkisen talouden kestävyyttä, vahvistaa kasvupotentiaalia ja mahdollistaa tehokas suhdanteita tasaava finanssipolitiikka laskusuhdanteessa. Hyvin toimivat kansalliset finanssipolitiikan kehykset, yhdessä säännöllisten ja perusteellisten menojen uudelleenarviointien sekä tehokkaiden ja läpinäkyvien julkisten hankintojen kanssa voivat lisätä julkisen varainkäytön tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja parantaa finanssipolitiikan uskottavuutta ja laatua. Kansallisten talousarvioiden koostumuksen parantaminen sekä tulo- että menopuolella, mukaan lukien resurssien siirtäminen julkisiin investointeihin hyvin suunniteltujen investointistrategioiden puitteissa ja vihreän budjetoinnin välineiden kehittäminen, parantaisi julkisten talousarvioiden vaikutusta kasvuun, parantaisi tuottavuutta ja alkaisi vastata vihreään talouteen ja digitaaliseen talouteen siirtymisen kiireellisiin pitkän aikavälin haasteisiin. Verojärjestelmien yksinkertaistaminen ja nykyaikaistaminen sekä veropetoksiin, verovilppiin ja veron kiertämiseen puuttuminen aggressiivisen verosuunnittelun vastaisilla toimenpiteillä, ottaen huomioon meneillään olevat keskustelut jäljellä olevia veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjuntaan (BEPS) liittyviä kysymyksiä koskevasta Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) osallistavasta kehyksestä, on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia. Liikkuvien resurssien helppo siirtely euroalueella on yksi sisämarkkinoiden peruskivistä, mutta se lisää myös verokilpailun mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden välinen koordinointi on sen vuoksi olennaisen tärkeää, jotta voidaan puuttua voitonsiirtoihin ja haitallisiin verokäytäntöihin sekä välttää yleinen kilpailu alhaisimmasta yhtiöverotuksesta.
  Tässä pyrkimyksessä keskeisessä asemassa voivat olla pyrkiminen sopimukseen yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta sekä sopimus jäljellä olevia BEPS-kysymyksiä koskevasta OECD:n osallistavasta kehyksestä, jolla tarkistetaan voittojen kohdentamista maiden kesken ja varmistetaan tosiasiallinen vähimmäisverotus. Verotaakka on euroalueella suhteellisen suuri, ja se on painottunut työn verotukseen, kun taas omaisuus- tai ympäristöverojen osuus verotuloista on hyvin pieni. Omaisuus- ja ympäristöverot voivat kuitenkin olla vähemmän haitallisia kasvulle sekä työvoiman kysynnälle ja tarjonnalle. Ympäristöverojen käytön lisääminen voi edistää kestävää kasvua kannustamalla kuluttajia ja tuottajia toimimaan ”vihreämmin”. Verotuksessa olisi otettava paremmin huomioon ilmastoulottuvuus ja puututtava johdonmukaisemmin päästöihin ja hiilivuotoon. Maailmanlaajuisten koordinoitujen toimien edistäminen parantaisi kyseisten toimien vaikuttavuutta entisestään. Sen vuoksi vihreään talouteen siirtymisen helpottamiseksi ehdotetaan, että finanssipolitiikassa edistetään ympäristösitoumusten mukaisia malleja ja neuvoston direktiiviä 2003/96/EY (4) tarkistetaan, lisäksi olisi tarvittaessa otettava käyttöön Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukainen hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi hiilivuodon välttämiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden rakenneuudistukset ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan parantaa julkisen talouden kestävyyttä, vahvistaa kasvupotentiaalia ja mahdollistaa tehokas suhdanteita tasaava finanssipolitiikka laskusuhdanteessa. Hyvin toimivat kansalliset finanssipolitiikan kehykset, yhdessä säännöllisten ja perusteellisten menojen uudelleenarviointien sekä tehokkaiden ja läpinäkyvien julkisten hankintojen kanssa voivat lisätä julkisen varainkäytön tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja parantaa finanssipolitiikan uskottavuutta ja laatua. Kansallisten talousarvioiden koostumuksen parantaminen sekä tulo- että menopuolella, mukaan lukien resurssien siirtäminen julkisiin investointeihin hyvin suunniteltujen investointistrategioiden puitteissa ja vihreän budjetoinnin välineiden kehittäminen, parantaisi julkisten talousarvioiden vaikutusta kasvuun, parantaisi tuottavuutta ja alkaisi vastata vihreään talouteen ja digitaaliseen talouteen siirtymisen kiireellisiin pitkän aikavälin haasteisiin. Verojärjestelmien yksinkertaistaminen ja nykyaikaistaminen sekä veropetoksiin, verovilppiin ja veron kiertämiseen puuttuminen aggressiivisen verosuunnittelun vastaisilla toimenpiteillä, ottaen huomioon meneillään olevat keskustelut jäljellä olevia veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjuntaan (BEPS) liittyviä kysymyksiä koskevasta Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) osallistavasta kehyksestä, on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia. Liikkuvien resurssien helppo siirtely euroalueella on yksi sisämarkkinoiden peruskivistä, mutta se lisää myös verokilpailun mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden välinen koordinointi on sen vuoksi olennaisen tärkeää, jotta voidaan puuttua voitonsiirtoihin ja haitallisiin verokäytäntöihin sekä välttää yleinen kilpailu alhaisimmasta yhtiöverotuksesta.

Tässä pyrkimyksessä keskeisessä asemassa voivat olla pyrkiminen sopimukseen yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta sekä sopimus jäljellä olevia BEPS-kysymyksiä koskevasta OECD:n osallistavasta kehyksestä, jolla tarkistetaan voittojen kohdentamista maiden kesken ja varmistetaan tosiasiallinen vähimmäisverotus. Verotaakka on euroalueella suhteellisen suuri, ja se on painottunut työn verotukseen, kun taas omaisuus- tai ympäristöverojen osuus verotuloista on hyvin pieni. Omaisuus- ja ympäristöverot voivat kuitenkin olla vähemmän haitallisia kasvulle sekä työvoiman kysynnälle ja tarjonnalle. Ympäristöverojen käytön lisääminen voi edistää kestävää kasvua kannustamalla kuluttajia ja tuottajia toimimaan ”vihreämmin”. Verotuksessa olisi otettava paremmin huomioon ilmastoulottuvuus ja puututtava johdonmukaisemmin päästöihin ja hiilivuotoon. Maailmanlaajuisten koordinoitujen toimien edistäminen parantaisi kyseisten toimien vaikuttavuutta entisestään. Sen vuoksi vihreään talouteen siirtymisen helpottamiseksi ehdotetaan, että finanssipolitiikassa edistetään ympäristösitoumusten mukaisia malleja ja neuvoston direktiiviä 2003/96/EY (4) tarkistetaan, lisäksi olisi tarvittaessa otettava käyttöön Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukainen hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi hiilivuodon välttämiseksi.

| (10) | Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset, jotka lisäävät kilpailua hyödykemarkkinoilla, edistävät resurssitehokkuutta, parantavat liiketoimintaympäristöä ja julkishallinnon laatua, oikeusjärjestelmien tehokkuus mukaan lukien, ovat tärkeitä euroalueen jäsenvaltioiden talouden sietokyvyn kannalta. Vankat talouden rakenteet ja asianmukaiset politiikat estävät sen, että häiriöillä on merkittäviä ja pitkäaikaisia vaikutuksia tuloihin ja työvoiman tarjontaan, ja ne voivat helpottaa finanssi- ja rahapolitiikan toimintaa sekä hillitä eroja, erityisesti laskusuhdanteissa, luoden suotuisammat olosuhteet kestävälle ja osallistavalle kasvulle. Rakenneuudistusten, ja erityisesti maakohtaisissa suosituksissa kuvattujen rakenneuudistusten, parempi koordinointi ja toteutus voi luoda myönteisiä heijastusvaikutuksia kaikissa jäsenvaltioissa. Tältä osin kansallisilla tuottavuuskomiteoilla voi olla tärkeä rooli uudistusten omistajuuden lisäämisessä ja toteutuksen parantamisessa. Uudistuksia tarvitaan myös, jotta voidaan vastata kiireellisiin pitkän aikavälin haasteisiin, kuten ilmastosiirtymään ja teknologiseen muutokseen. Tuottavuuden kasvua voi osaltaan edistää myös sisämarkkinoiden yhdentymisen syventäminen, joka on osoittautunut merkittäväksi kasvun ja jäsenvaltioiden välisen lähentymisen veturiksi. |
| --- | --- |

(10)

Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset, jotka lisäävät kilpailua hyödykemarkkinoilla, edistävät resurssitehokkuutta, parantavat liiketoimintaympäristöä ja julkishallinnon laatua, oikeusjärjestelmien tehokkuus mukaan lukien, ovat tärkeitä euroalueen jäsenvaltioiden talouden sietokyvyn kannalta. Vankat talouden rakenteet ja asianmukaiset politiikat estävät sen, että häiriöillä on merkittäviä ja pitkäaikaisia vaikutuksia tuloihin ja työvoiman tarjontaan, ja ne voivat helpottaa finanssi- ja rahapolitiikan toimintaa sekä hillitä eroja, erityisesti laskusuhdanteissa, luoden suotuisammat olosuhteet kestävälle ja osallistavalle kasvulle. Rakenneuudistusten, ja erityisesti maakohtaisissa suosituksissa kuvattujen rakenneuudistusten, parempi koordinointi ja toteutus voi luoda myönteisiä heijastusvaikutuksia kaikissa jäsenvaltioissa. Tältä osin kansallisilla tuottavuuskomiteoilla voi olla tärkeä rooli uudistusten omistajuuden lisäämisessä ja toteutuksen parantamisessa. Uudistuksia tarvitaan myös, jotta voidaan vastata kiireellisiin pitkän aikavälin haasteisiin, kuten ilmastosiirtymään ja teknologiseen muutokseen. Tuottavuuden kasvua voi osaltaan edistää myös sisämarkkinoiden yhdentymisen syventäminen, joka on osoittautunut merkittäväksi kasvun ja jäsenvaltioiden välisen lähentymisen veturiksi.

| (11) | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa esitetään 20 periaatetta, joilla edistetään yhtäläisiä oikeuksia ja pääsyä työmarkkinoille, oikeudenmukaisia työoloja sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta. Sen tarkoituksena on ohjata ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä kohti parempia työ- ja elinoloja. Vahvemmat ja osallistavammat taloudet ja yhteiskunnat voivat puolestaan parantaa unionin ja euroalueen häiriönsietokykyä. Uudistukset ja investoinnit osaamiseen, työelämän siirtymiin ja tehokkaampaan sosiaaliseen suojeluun ovat myös tärkeitä, jotta voidaan tukea oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano kaikilla tasoilla kunkin tahon toimivaltuudet asianmukaisesti huomioon ottaen on olennaisen tärkeää ylöspäin tapahtuvan lähentymisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa esitetään 20 periaatetta, joilla edistetään yhtäläisiä oikeuksia ja pääsyä työmarkkinoille, oikeudenmukaisia työoloja sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta. Sen tarkoituksena on ohjata ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä kohti parempia työ- ja elinoloja. Vahvemmat ja osallistavammat taloudet ja yhteiskunnat voivat puolestaan parantaa unionin ja euroalueen häiriönsietokykyä. Uudistukset ja investoinnit osaamiseen, työelämän siirtymiin ja tehokkaampaan sosiaaliseen suojeluun ovat myös tärkeitä, jotta voidaan tukea oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano kaikilla tasoilla kunkin tahon toimivaltuudet asianmukaisesti huomioon ottaen on olennaisen tärkeää ylöspäin tapahtuvan lähentymisen edistämiseksi.

| (12) | Uudistukset, joilla lisätään työmarkkinoille osallistumista, puututaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyteen, edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista, tuetaan onnistuneita työmarkkinasiirtymiä, vähennetään segmentoitumista ja edistetään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, voivat auttaa vauhdittamaan osallistavaa kasvua, parantamaan talouden häiriönsietokykyä ja automaattista vakauttamista, vähentämään eriarvoisuutta ja puuttumaan köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen. Yksilöllinen tuki työelämän siirtymissä, koulutus ja uudelleenkoulutus ovat keskeisessä asemassa edistettäessä työnhakijoiden ripeää paluuta työmarkkinoille. Aktiivisen työmarkkinapolitiikan olisi oltava tiiviissä yhteydessä sosiaalipolitiikkaan ja sillä olisi edistettävä aktiivista osallisuutta työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa. Laadukkaan koulutuksen saatavuus koko eliniän edellyttää riittäviä investointeja inhimillisen pääoman ja taitojen parantamiseksi, myös ottaen huomioon digitaalisen ja vihreän siirtymän. Se parantaa osaltaan työllistettävyyttä, tuottavuutta ja innovointikapasiteettia sekä nostaa palkkoja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä lisäten euroalueen häiriönsietokykyä. Työsuhdeturvalainsäädännössä on säädettävä oikeudenmukaisista ja säällisistä työoloista kaikille työntekijöille erityisesti ottaen huomioon työllisyyden uudet epätyypilliset muodot, jotka synnyttävät paitsi uusia mahdollisuuksia myös haasteita, jotka liittyvät työsuhdeturvaan ja sosiaaliseen suojeluun.
  Tulokselliset ja kestävät sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat myös olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa riittävä toimeentulo ja laadukkaiden palvelujen saatavuus. Eläkeuudistuksilla ja työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen tähtäävillä politiikkatoimilla voidaan merkittävästi edistää työmarkkinoille osallistumista ja näin turvata eurooppalaisten sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys pitkällä aikavälillä. Siirrettäessä verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta voisi olla hyödyllistä keskittyä erityisesti pienituloisiin ja kotitalouksien toisiin tulonsaajiin. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen työllisyys-, sosiaali- ja talousuudistuksiin on ratkaisevan tärkeää niiden omistajuuden vahvistamiseksi ja uudistusten toteutuksen tukemiseksi. Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen on hyödyksi. On tärkeää, että työehtosopimuksilla edistetään alla esitettyjen 1–5 suositusten tavoitteita kunnioittaen täysin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. |
| --- | --- |

(12)

Uudistukset, joilla lisätään työmarkkinoille osallistumista, puututaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyteen, edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista, tuetaan onnistuneita työmarkkinasiirtymiä, vähennetään segmentoitumista ja edistetään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, voivat auttaa vauhdittamaan osallistavaa kasvua, parantamaan talouden häiriönsietokykyä ja automaattista vakauttamista, vähentämään eriarvoisuutta ja puuttumaan köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen. Yksilöllinen tuki työelämän siirtymissä, koulutus ja uudelleenkoulutus ovat keskeisessä asemassa edistettäessä työnhakijoiden ripeää paluuta työmarkkinoille. Aktiivisen työmarkkinapolitiikan olisi oltava tiiviissä yhteydessä sosiaalipolitiikkaan ja sillä olisi edistettävä aktiivista osallisuutta työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa. Laadukkaan koulutuksen saatavuus koko eliniän edellyttää riittäviä investointeja inhimillisen pääoman ja taitojen parantamiseksi, myös ottaen huomioon digitaalisen ja vihreän siirtymän. Se parantaa osaltaan työllistettävyyttä, tuottavuutta ja innovointikapasiteettia sekä nostaa palkkoja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä lisäten euroalueen häiriönsietokykyä. Työsuhdeturvalainsäädännössä on säädettävä oikeudenmukaisista ja säällisistä työoloista kaikille työntekijöille erityisesti ottaen huomioon työllisyyden uudet epätyypilliset muodot, jotka synnyttävät paitsi uusia mahdollisuuksia myös haasteita, jotka liittyvät työsuhdeturvaan ja sosiaaliseen suojeluun.

Tulokselliset ja kestävät sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat myös olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa riittävä toimeentulo ja laadukkaiden palvelujen saatavuus. Eläkeuudistuksilla ja työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen tähtäävillä politiikkatoimilla voidaan merkittävästi edistää työmarkkinoille osallistumista ja näin turvata eurooppalaisten sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys pitkällä aikavälillä. Siirrettäessä verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta voisi olla hyödyllistä keskittyä erityisesti pienituloisiin ja kotitalouksien toisiin tulonsaajiin. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen työllisyys-, sosiaali- ja talousuudistuksiin on ratkaisevan tärkeää niiden omistajuuden vahvistamiseksi ja uudistusten toteutuksen tukemiseksi. Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen on hyödyksi. On tärkeää, että työehtosopimuksilla edistetään alla esitettyjen 1–5 suositusten tavoitteita kunnioittaen täysin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta.

| (13) | Euroalueen finanssisektorin vakaus on parantunut kriisin jälkeen, mutta vielä on jäljellä haavoittuvuuksia, joihin on puututtava. Riskin voi aiheuttaa yritysten ja kotitalouksien korkea velka-aste, johon vaikuttaa velanoton suosiminen monissa kansallisissa verojärjestelmissä. Tarve mukauttaa pankkien liiketoimintamalleja, alhainen korkotaso ja muiden rahoitusmuotojen aiheuttama koventunut kilpailu asettavat edelleen paineita pankkien tuottavuudelle. Riskien vähentämisessä on edistytty jatkuvasti, erityisesti järjestämättömien lainojen vähentämisessä. Siellä missä järjestämättömien lainojen osuus on edelleen suuri, tarvitaan kuitenkin lisätoimia ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla estetään järjestämättömien lainojen kertyminen. Komissio esitti maaliskuussa 2018 riskienvähentämispaketin, jotta voidaan sekä puuttua vanhoihin järjestämättömiin lainoihin että estää niiden tuleva kertyminen. Osana järjestämättömiä lainoja koskevia lainsäädäntötoimenpiteitä annettiin huhtikuussa 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/630 (5), jolla otetaan käyttöön lakisääteinen ”vakavaraisuutta tukeva varautumisjärjestely”, millä rajoitetaan riskiä, että tulevien järjestämättömien lainojen luottotappiovaraukset eivät ole riittäviä; järjestämättömien lainojen ongelman ratkaisemisessa olisi päästävä eteen päin, ja erityisesti tällaisten lainojen jälkimarkkinoita koskevan direktiiviehdotuksen käsittelyssä olisi edistyttävä.
  Voimassa olevan rahanpesunvastaisen kehyksen parantamisessa on jo edistytty. Kuten komission heinäkuussa 2019 antamissa tiedonannoissa kuitenkin korostetaan, unionissa tarvitaan kattavampi lähestymistapa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan, jotta havaittuihin rakenteellisiin puutteisiin voidaan puuttua. Tämä edellyttää erityisesti, että harkitaan tapoja lisätä yhdenmukaisuutta ja parantaa sääntöjen valvontaa ja täytäntöönpanoa unionin toimilla. |
| --- | --- |

(13)

Euroalueen finanssisektorin vakaus on parantunut kriisin jälkeen, mutta vielä on jäljellä haavoittuvuuksia, joihin on puututtava. Riskin voi aiheuttaa yritysten ja kotitalouksien korkea velka-aste, johon vaikuttaa velanoton suosiminen monissa kansallisissa verojärjestelmissä. Tarve mukauttaa pankkien liiketoimintamalleja, alhainen korkotaso ja muiden rahoitusmuotojen aiheuttama koventunut kilpailu asettavat edelleen paineita pankkien tuottavuudelle. Riskien vähentämisessä on edistytty jatkuvasti, erityisesti järjestämättömien lainojen vähentämisessä. Siellä missä järjestämättömien lainojen osuus on edelleen suuri, tarvitaan kuitenkin lisätoimia ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla estetään järjestämättömien lainojen kertyminen. Komissio esitti maaliskuussa 2018 riskienvähentämispaketin, jotta voidaan sekä puuttua vanhoihin järjestämättömiin lainoihin että estää niiden tuleva kertyminen. Osana järjestämättömiä lainoja koskevia lainsäädäntötoimenpiteitä annettiin huhtikuussa 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/630 (5), jolla otetaan käyttöön lakisääteinen ”vakavaraisuutta tukeva varautumisjärjestely”, millä rajoitetaan riskiä, että tulevien järjestämättömien lainojen luottotappiovaraukset eivät ole riittäviä; järjestämättömien lainojen ongelman ratkaisemisessa olisi päästävä eteen päin, ja erityisesti tällaisten lainojen jälkimarkkinoita koskevan direktiiviehdotuksen käsittelyssä olisi edistyttävä.

Voimassa olevan rahanpesunvastaisen kehyksen parantamisessa on jo edistytty. Kuten komission heinäkuussa 2019 antamissa tiedonannoissa kuitenkin korostetaan, unionissa tarvitaan kattavampi lähestymistapa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan, jotta havaittuihin rakenteellisiin puutteisiin voidaan puuttua. Tämä edellyttää erityisesti, että harkitaan tapoja lisätä yhdenmukaisuutta ja parantaa sääntöjen valvontaa ja täytäntöönpanoa unionin toimilla.

| (14) | Pankkiunionin vahvistaminen on ollut ensisijainen tavoite vuodesta 2013 lähtien, sen tavoitteena on varmistaa rahoitusvakaus, vähentää finanssialan pirstoutumista ja suojata talouden luotonsaanti kriisien aikana. Tässä on edistytty, muun muassa sopimalla yhteistä kriisinratkaisurahastoa (SRF) tukevaa yhteistä varautumisjärjestelyä koskevasta Euroopan vakausmekanismin (EVM) säädöskehyksestä, mutta vahvistamista on jatkettava. Tähän liittyen eurohuippukokous antoi euroryhmälle tehtäväksi jatkaa EVM:n uudistuspaketin käsittelyä, jollei kansallisista menettelyistä muuta johdu, ja jatkaa työtä pankkiunionin kaikkien osatekijöiden lujittamiseksi yhteisymmärryksessä. Korkean tason työryhmä on perustettu työstämään etenemissuunnitelmaa eurooppalaista talletussuojajärjestelmää (EDIS) koskevien poliittisten neuvottelujen aloittamiseksi. Edistyminen on tärkeää pankkiunionin niiden etujen hyödyntämiseksi, jotka liittyvät yksityiseen riskinjakoon, rahoitusvakauteen ja talouskasvuun, vähentäen samalla mahdollisuuksia keinotteluun jäsenvaltioiden välillä. Viime kädessä tällaisen edistymisen on määrä varmistaa Euroopan rahoituksellinen ja taloudellinen riippumattomuus. Tämä edellyttää työn jatkamista viipymättä kaikilla osa-alueilla, mukaan lukien ne, joista keskustellaan eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä, ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein. EVM:n uudistuspakettia koskeva työ olisi saatettava päätökseen, mukaan lukien yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn perustaminen. Yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely olisi otettava käyttöön ja tähän olisi valmistauduttava, edellyttäen että riskien vähentämisessä on edistytty riittävästi.
  Olisi jatkettava edelleen ratkaisujen etsimistä, jotta poistettaisiin rajoitukset nykyisessä järjestelyssä, joka koskee likviditeetin tarjoamista kriisinratkaisun keinona. Komissio on toteuttanut kaikki vuonna 2015 esitetyssä pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa ilmoitetut toimet. Pääomamarkkinaunionin perustamiselle on kuitenkin edelleen oikeudellisia, verotuksellisia ja sääntelyyn liittyviä esteitä ja niiden poistamiseksi tarvitaan uusia toimia, erityisesti on paneuduttava rahoituksen saatavuutta koskeviin sääntöihin, tiettyihin eroavaisuuksiin maksukyvyttömyysmenettelyissä ja verotuksessa sekä korkeatasoisten, tehokkaiden ja yhtenäisten valvontastandardien luomiseen. |
| --- | --- |

(14)

Pankkiunionin vahvistaminen on ollut ensisijainen tavoite vuodesta 2013 lähtien, sen tavoitteena on varmistaa rahoitusvakaus, vähentää finanssialan pirstoutumista ja suojata talouden luotonsaanti kriisien aikana. Tässä on edistytty, muun muassa sopimalla yhteistä kriisinratkaisurahastoa (SRF) tukevaa yhteistä varautumisjärjestelyä koskevasta Euroopan vakausmekanismin (EVM) säädöskehyksestä, mutta vahvistamista on jatkettava. Tähän liittyen eurohuippukokous antoi euroryhmälle tehtäväksi jatkaa EVM:n uudistuspaketin käsittelyä, jollei kansallisista menettelyistä muuta johdu, ja jatkaa työtä pankkiunionin kaikkien osatekijöiden lujittamiseksi yhteisymmärryksessä. Korkean tason työryhmä on perustettu työstämään etenemissuunnitelmaa eurooppalaista talletussuojajärjestelmää (EDIS) koskevien poliittisten neuvottelujen aloittamiseksi. Edistyminen on tärkeää pankkiunionin niiden etujen hyödyntämiseksi, jotka liittyvät yksityiseen riskinjakoon, rahoitusvakauteen ja talouskasvuun, vähentäen samalla mahdollisuuksia keinotteluun jäsenvaltioiden välillä. Viime kädessä tällaisen edistymisen on määrä varmistaa Euroopan rahoituksellinen ja taloudellinen riippumattomuus. Tämä edellyttää työn jatkamista viipymättä kaikilla osa-alueilla, mukaan lukien ne, joista keskustellaan eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä, ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein. EVM:n uudistuspakettia koskeva työ olisi saatettava päätökseen, mukaan lukien yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn perustaminen. Yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely olisi otettava käyttöön ja tähän olisi valmistauduttava, edellyttäen että riskien vähentämisessä on edistytty riittävästi.

Olisi jatkettava edelleen ratkaisujen etsimistä, jotta poistettaisiin rajoitukset nykyisessä järjestelyssä, joka koskee likviditeetin tarjoamista kriisinratkaisun keinona. Komissio on toteuttanut kaikki vuonna 2015 esitetyssä pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa ilmoitetut toimet. Pääomamarkkinaunionin perustamiselle on kuitenkin edelleen oikeudellisia, verotuksellisia ja sääntelyyn liittyviä esteitä ja niiden poistamiseksi tarvitaan uusia toimia, erityisesti on paneuduttava rahoituksen saatavuutta koskeviin sääntöihin, tiettyihin eroavaisuuksiin maksukyvyttömyysmenettelyissä ja verotuksessa sekä korkeatasoisten, tehokkaiden ja yhtenäisten valvontastandardien luomiseen.

| (15) | Talous- ja rahaliiton rakenteen vahvistaminen edellyttää 13 päivänä joulukuuta 2019 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausumassa määriteltyjen toimien toteuttamista ensisijaisena asiana ja samalla on jatkettava keskusteluja muista osatekijöistä. Komission 12 päivänä kesäkuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan talous- ja rahaliiton syventäminen: Tilannekatsaus neljän vuoden kuluttua viiden puheenjohtajan kertomuksesta” arvioidaan nykytilannetta ja hahmotellaan komission näkemystä osa-alueista, joihin uudistuspyrkimykset olisi keskitettävä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Talousunionin suhteen on edistytty jonkin verran, ja euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävän talousarviovälineen ominaisuuksista on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen. EVM:n kehittämisestä edelleen ja sen perussopimuksen tarkistamisesta on päästy periaatteelliseen sopimukseen edellyttäen kansallisten menettelyjen saattamista päätökseen. Neuvostossa ei ole päästy yhteisymmärrykseen euroalueen julkisen talouden vakauttamisjärjestelystä eikä euroalueen talouden ohjausjärjestelmän uudistamisesta. |
| --- | --- |

(15)

Talous- ja rahaliiton rakenteen vahvistaminen edellyttää 13 päivänä joulukuuta 2019 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausumassa määriteltyjen toimien toteuttamista ensisijaisena asiana ja samalla on jatkettava keskusteluja muista osatekijöistä. Komission 12 päivänä kesäkuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan talous- ja rahaliiton syventäminen: Tilannekatsaus neljän vuoden kuluttua viiden puheenjohtajan kertomuksesta” arvioidaan nykytilannetta ja hahmotellaan komission näkemystä osa-alueista, joihin uudistuspyrkimykset olisi keskitettävä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Talousunionin suhteen on edistytty jonkin verran, ja euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävän talousarviovälineen ominaisuuksista on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen. EVM:n kehittämisestä edelleen ja sen perussopimuksen tarkistamisesta on päästy periaatteelliseen sopimukseen edellyttäen kansallisten menettelyjen saattamista päätökseen. Neuvostossa ei ole päästy yhteisymmärrykseen euroalueen julkisen talouden vakauttamisjärjestelystä eikä euroalueen talouden ohjausjärjestelmän uudistamisesta.

| (16) | Talous- ja rahaliiton syventäminen johtaisi parempiin makrotaloudellisiin tuloksiin. Keskeneräinen talous- ja rahaliitto haittaa rahoitusalan yhdentymistä. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia rahoittaa kipeästi kaivattuja investointeja, joilla edistetään osallistavaa, tuottavaa, kestävää ja vakaata taloutta. Keskeneräinen talous- ja rahaliitto haittaa myös rahapolitiikan sujuvaa välittymistä koko euroalueella ja rajoittaa Euroopan kykyä päättää taloutensa kohtalosta. Jos hyväksyttäisiin julkisen talouden keskitetty vakauttamisjärjestely, se täydentäisi euroalueen jäsenvaltioiden kykyä noudattaa suhdanteita tasaavaa finanssipolitiikkaa. Neuvosto panee merkille, että komissio aikoo ehdottaa eurooppalaista työttömyysvakuutusjärjestelmää, jotta kansalaisia voidaan suojella paremmin talouden häiriötilanteissa. Talous- ja rahaliiton vahvistaminen yhdessä järkevien eurooppalaisten ja kansallisten politiikkojen kanssa ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään lisäämään Euroopan painoarvoa maailmassa, vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa ja edistämään avointa, monenvälistä ja sääntöihin perustuvaa maailmantaloutta. On tärkeää, että näistä asioista käytävä keskustelu on jatkossakin euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden näkökulmasta avointa ja läpinäkyvää ja että siinä samalla otetaan unionin sisämarkkinat kaikilta osin huomioon. |
| --- | --- |

(16)

Talous- ja rahaliiton syventäminen johtaisi parempiin makrotaloudellisiin tuloksiin. Keskeneräinen talous- ja rahaliitto haittaa rahoitusalan yhdentymistä. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia rahoittaa kipeästi kaivattuja investointeja, joilla edistetään osallistavaa, tuottavaa, kestävää ja vakaata taloutta. Keskeneräinen talous- ja rahaliitto haittaa myös rahapolitiikan sujuvaa välittymistä koko euroalueella ja rajoittaa Euroopan kykyä päättää taloutensa kohtalosta. Jos hyväksyttäisiin julkisen talouden keskitetty vakauttamisjärjestely, se täydentäisi euroalueen jäsenvaltioiden kykyä noudattaa suhdanteita tasaavaa finanssipolitiikkaa. Neuvosto panee merkille, että komissio aikoo ehdottaa eurooppalaista työttömyysvakuutusjärjestelmää, jotta kansalaisia voidaan suojella paremmin talouden häiriötilanteissa. Talous- ja rahaliiton vahvistaminen yhdessä järkevien eurooppalaisten ja kansallisten politiikkojen kanssa ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään lisäämään Euroopan painoarvoa maailmassa, vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa ja edistämään avointa, monenvälistä ja sääntöihin perustuvaa maailmantaloutta. On tärkeää, että näistä asioista käytävä keskustelu on jatkossakin euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden näkökulmasta avointa ja läpinäkyvää ja että siinä samalla otetaan unionin sisämarkkinat kaikilta osin huomioon.

| (17) | Työllisyyskomiteaa ja sosiaalisen suojelun komiteaa on kuultu tämän suosituksen työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista, |
| --- | --- |

(17)

Työllisyyskomiteaa ja sosiaalisen suojelun komiteaa on kuultu tämän suosituksen työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista,

SUOSITTAA, että vuosina 2020–2021 euroalueen jäsenvaltiot toimivat jäsenvaltiokohtaisesti ja yhdessä euroryhmän puitteissa seuraavasti:

| 1. | Niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joilla on alijäämäinen vaihtotase tai suuri ulkomaanvelka, jatketaan uudistuksia kilpailukyvyn parantamiseksi ja ulkomaanvelan vähentämiseksi. Niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joilla on suuri vaihtotaseen ylijäämä, vahvistetaan palkkojen nousua tukevia ehtoja työmarkkinaosapuolten asemaa kunnioittaen ja toteutetaan toimenpiteitä, joilla edistetään julkisia ja yksityisiä investointeja. Kaikissa jäsenvaltioissa edistetään tuottavuutta parantamalla liiketoimintaympäristöä ja instituutioiden laatua ja parannetaan talouden häiriönsietokykyä kehittämällä tavara- ja palvelumarkkinoiden toimintaa erityisesti sisämarkkinoita syventämällä. Tuetaan oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymistä kilpailukykyiseen vihreään ja digitaaliseen talouteen sekä julkisten että yksityisten aineellisten ja aineettomien investointien avulla. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Samalla kun toteutetaan politiikkatoimia noudattaen kaikilta osin vakaus- ja kasvusopimusta tuetaan julkisia ja yksityisiä investointeja ja parannetaan julkisen talouden laatua ja koostumusta. Raskaasti velkaantuneissa jäsenvaltioissa harjoitetaan varovaista politiikkaa julkisen velan saattamiseksi uskottavasti kestävälle lasku-uralle. Niissä jäsenvaltioissa, joiden rahoitusasema on suotuisa, käytetään kyseistä asemaa laadukkaiden investointien edistämiseen turvaten samalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Hitaamman kasvun riskin toteutuessa finanssipoliittiset toimet olisi eriytettävä ja pyrittävä kasvua tukevaan kokonaisviritykseen, samalla kun varmistetaan vakaus- ja kasvusopimuksen noudattaminen kaikilta osin. Maakohtaiset olosuhteet olisi otettava huomioon ja vältettävä myötäsyklisyyttä mahdollisuuksien mukaan. Jäsenvaltioiden olisi oltava valmiita koordinoimaan politiikkojaan euroryhmässä. Parannetaan kansallisten julkisen talouden kehysten toimivuutta ja julkisen talouden laatua sekä toteutetaan kasvua suosivia verotoimenpiteitä ja muita asiaankuuluvia julkisen talouden toimenpiteitä, joilla edistetään kestävää ja osallistavaa taloutta. Tuetaan ja toteutetaan unionin toimia aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi ja alhaisimmasta yhtiöverotuksesta käytävän kilpailun välttämiseksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vahvistetaan koulutusjärjestelmiä ja lisätään investointeja osaamiseen. Tehostetaan aktiivista työvoimapolitiikkaa, jolla tuetaan työmarkkinoille integroitumista ja onnistuneita työmarkkinasiirtymiä, myös enemmän digitaalisiin ja vihreisiin työpaikkoihin. Edistetään työmarkkinoille osallistumista mukaan lukien naisten ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta ja siirretään verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta erityisesti pienituloisten ja kotitalouksien toisten tulonsaajien osalta. Tuetaan laadukkaiden työpaikkojen luomista ja oikeudenmukaisia työehtoja ja -oloja, edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainoa sekä puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen. Parannetaan pääsyä riittäviin ja kestäviin sosiaalisen suojelun järjestelmiin. Lisätään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tuloksellisuutta ja edistetään keskitettyjä työehtosopimusneuvotteluja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toteutetaan 13 päivänä joulukuuta 2019 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausuman jatkotoimet pankkiunionin vahvistamiseksi edelleen, jotta se voidaan saada valmiiksi, jatkamalla työtä viipymättä kaikilla osa-alueilla, mukaan lukien ne, joista keskustellaan eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä, ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein. Saatetaan päätökseen EVM:n uudistuspakettia koskeva työ, mukaan lukien yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn perustaminen. Otetaan käyttöön yhteistä kriisinratkaisurahastoa tukeva varautumisjärjestely ja valmistaudutaan siihen, jos riskien vähentämisessä on edistytty riittävästi. Jatketaan ratkaisujen etsimistä, jotta poistettaisiin rajoitukset nykyisessä järjestelyssä, joka koskee likviditeetin tarjoamista kriisinratkaisun keinona. Vahvistetaan eurooppalaista sääntely- ja valvontakehystä muun muassa varmistamalla rahanpesun torjuntaa koskevien sääntöjen johdonmukainen ja tehokas valvonta ja täytäntöönpano. Edistetään yksityissektorin suuren velkamäärän hallittua vähentämistä muun muassa muuttamalla verotusta niin, että se suosii velanottoa vähemmän. Jatketaan euroalueen pankeille järjestämättömien lainojen nopean vähentämisen mahdollistamista ja estetään niiden kertyminen. Lisätään pyrkimyksiä pääomamarkkinaunionin syventämiseksi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Edetään kunnianhimoisesti talous- ja rahaliiton syventämisessä, erityisesti toteuttamalla nopeasti 13 päivänä joulukuuta 2019 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausumassa määritetyt toimet, mukaan lukien euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävään talousarviovälineeseen (BICC) liittyvät toimet, ja keskustellaan muista osatekijöistä. Edistyminen tällä alalla vahvistaa myös euron kansainvälistä asemaa ja ajaa Euroopan taloudellisia etuja maailmanlaajuisesti, ja siinä olisi kunnioitettava unionin sisämarkkinoita kaikilta osin sekä edettävä avoimella ja läpinäkyvällä tavalla suhteessa euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

5.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KLOECKNER

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Kaikki tässä asiakirjassa esitetyt ennusteet perustuvat Euroopan komission syksyn 2019 talousennusteeseen.

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/630, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse järjestämättömiin vastuisiin liittyvien tappioiden kattamisen vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 4).

5

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/8

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9803 — SAZKA Group / OPAP)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 243/02)

Komissio päätti 15. heinäkuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9803. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9803. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/9

---

Euron kurssi (1)

22. heinäkuuta 2020

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1578 |
| JPY | Japanin jeniä | 123,94 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4442 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,91123 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2415 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0785 |
| ISK | Islannin kruunua | 157,80 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,5343 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,365 |
| HUF | Unkarin forinttia | 349,27 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4288 |
| RON | Romanian leuta | 4,8413 |
| TRY | Turkin liiraa | 7,9299 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6139 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5540 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,9741 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7328 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6015 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 384,38 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,9520 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,0999 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5220 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 867,99 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9235 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,110 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 81,9588 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,546 |
| BRL | Brasilian realia | 5,9920 |
| MXN | Meksikon pesoa | 25,8715 |
| INR | Intian rupiaa | 86,2880 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1578

JPY

Japanin jeniä

123,94

DKK

Tanskan kruunua

7,4442

GBP

Englannin puntaa

0,91123

SEK

Ruotsin kruunua

10,2415

CHF

Sveitsin frangia

1,0785

ISK

Islannin kruunua

157,80

NOK

Norjan kruunua

10,5343

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,365

HUF

Unkarin forinttia

349,27

PLN

Puolan zlotya

4,4288

RON

Romanian leuta

4,8413

TRY

Turkin liiraa

7,9299

AUD

Australian dollaria

1,6139

CAD

Kanadan dollaria

1,5540

HKD

Hongkongin dollaria

8,9741

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7328

SGD

Singaporen dollaria

1,6015

KRW

Etelä-Korean wonia

1 384,38

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,9520

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,0999

HRK

Kroatian kunaa

7,5220

IDR

Indonesian rupiaa

16 867,99

MYR

Malesian ringgitiä

4,9235

PHP

Filippiinien pesoa

57,110

RUB

Venäjän ruplaa

81,9588

THB

Thaimaan bahtia

36,546

BRL

Brasilian realia

5,9920

MXN

Meksikon pesoa

25,8715

INR

Intian rupiaa

86,2880

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/10

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2020/C 243/04)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | 20. huhtikuuta 2020 |
| --- | --- |
| Tuen numero | 85036 |
| Päätöksen numero | 040/20/KOL |
| EFTA-valtio | Islanti |
| Alue | Koko Islannin alue |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Tilapäinen covid-19-takausjärjestelmä |
| Oikeusperusta | Laki nro 25/2020 valtiontakauksista annetun lain nro 121/1997 muuttamisesta |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tukiohjelman tarkoitus on varmistaa likviditeetin saanti yrityksille, joilla on covid-19-epidemian vuoksi äkillinen likviditeettivaje. |
| Tukimuoto | Julkiset takaukset |
| Talousarvio | 50 miljardia Islannin kruunua |
| Kesto | 20. huhtikuuta 2020–31. joulukuuta 2020 |
| Toimialat | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Talous- ja valtiovarainministeriö
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLANTI |

Päätöksen antamispäivä

20. huhtikuuta 2020

Tuen numero

85036

Päätöksen numero

040/20/KOL

EFTA-valtio

Islanti

Alue

Koko Islannin alue

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Tilapäinen covid-19-takausjärjestelmä

Oikeusperusta

Laki nro 25/2020 valtiontakauksista annetun lain nro 121/1997 muuttamisesta

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tukiohjelman tarkoitus on varmistaa likviditeetin saanti yrityksille, joilla on covid-19-epidemian vuoksi äkillinen likviditeettivaje.

Tukimuoto

Julkiset takaukset

Talousarvio

50 miljardia Islannin kruunua

Kesto

20. huhtikuuta 2020–31. joulukuuta 2020

Toimialat

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Talous- ja valtiovarainministeriö

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLANTI

Päätöksen koko teksti on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/11

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2020/C 243/05)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | 17. huhtikuuta 2020 |
| --- | --- |
| Tuen numero | 85047 |
| Päätöksen numero | 039/20/KOL |
| EFTA-valtio | Norja |
| Alue | Koko Norjan alue |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Avustusohjelma yrityksille, jotka kärsivät huomattavasta liikevaihdon menetyksestä covid-19-epidemian vuoksi |
| Oikeusperusta | Laki tilapäisestä avustusohjelmasta yrityksille, jotka kärsivät huomattavasta liikevaihdon menetyksestä |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tukiohjelman tarkoitus on korvata yrityksille covid-19-epidemiasta aiheutuneita vahinkoja, jotta työpaikat säilyvät ja talous elpyy nopeammin kriisin jälkeen. |
| Tukimuoto | Avustukset |
| Talousarvio | Arviolta 50 miljardia Norjan kruunua |
| Tuki-intensiteetti | 100 % |
| Kesto | Tukiohjelmaa sovelletaan 1. maaliskuuta 2020 ja 31. toukokuuta 2020 välisenä aikana aiheutuneisiin menetyksiin. |
| Toimialat | Kaikki toimialat lukuun ottamatta öljynporausta ja -tuotantoa harjoittavia yrityksiä sekä sähkön tuotantoa, siirtoa, jakelua ja kauppaa harjoittavia yrityksiä sekä rahoituslaitoksia, yksityisiä päiväkoteja ja lentoyhtiöitä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | The Norwegian Tax Administration |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORJA |

Päätöksen antamispäivä

17. huhtikuuta 2020

Tuen numero

85047

Päätöksen numero

039/20/KOL

EFTA-valtio

Norja

Alue

Koko Norjan alue

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Avustusohjelma yrityksille, jotka kärsivät huomattavasta liikevaihdon menetyksestä covid-19-epidemian vuoksi

Oikeusperusta

Laki tilapäisestä avustusohjelmasta yrityksille, jotka kärsivät huomattavasta liikevaihdon menetyksestä

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tukiohjelman tarkoitus on korvata yrityksille covid-19-epidemiasta aiheutuneita vahinkoja, jotta työpaikat säilyvät ja talous elpyy nopeammin kriisin jälkeen.

Tukimuoto

Avustukset

Talousarvio

Arviolta 50 miljardia Norjan kruunua

Tuki-intensiteetti

100 %

Kesto

Tukiohjelmaa sovelletaan 1. maaliskuuta 2020 ja 31. toukokuuta 2020 välisenä aikana aiheutuneisiin menetyksiin.

Toimialat

Kaikki toimialat lukuun ottamatta öljynporausta ja -tuotantoa harjoittavia yrityksiä sekä sähkön tuotantoa, siirtoa, jakelua ja kauppaa harjoittavia yrityksiä sekä rahoituslaitoksia, yksityisiä päiväkoteja ja lentoyhtiöitä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

The Norwegian Tax Administration

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORJA

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/12

---

EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto EFTA-valtioissa 1. toukokuuta 2020 alkaen voimassa olevista valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista

(Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL
   (1)

  10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti)

(2020/C 243/06)

Peruskorot lasketaan 17 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 788/08/KOL muutettujen valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen viite- ja diskonttokorkojen laskentamenetelmää koskevan luvun mukaisesti. Viitekorko muodostetaan lisäämällä peruskorkoon asianmukainen marginaali valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

Islannin ja Norjan peruskorkoja on päivitetty 1. toukokuuta poikkeuksellisten olosuhteiden eli covid-19-pandemian vuoksi.

Peruskorot ovat seuraavat:

| | Islanti | Liechtenstein | Norja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020– | 2,78 | -0,56 | 0,99 |

Islanti

Liechtenstein

Norja

1.5.2020–

2,78

-0,56

0,99

---

(1)  EUVL L 139, 25.5.2006, s. 37, ja EUVL:n ETA-täydennysosa N:o 26/2006, 25.5.2006, s. 1.

---

Euroopan komissio

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/13

---

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY

Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2020

(2020/C 243/07)

Norjan öljy- ja energiaministeriö pyytää öljyntuotantolupia koskevia hakemuksia hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Tuotantolupia myönnetään ainoastaan Norjassa tai Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimuksen) osapuolena olevassa muussa valtiossa rekisteröidyille osakeyhtiöille tai jossakin ETA-sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa vakituisesti asuville luonnollisille henkilöille.

Yhtiöt, joilla ei tällä hetkellä ole tuotantolupaa Norjan mannerjalustalla, voivat saada luvan, jos ne on esivalinnassa hyväksytty mahdollisiksi luvanhaltijoiksi Norjan mannerjalustan osalta.

Ministeriö kohtelee tasapuolisesti oman hakemuksen tekeviä yrityksiä ja yrityksiä, jotka hakevat lupaa osana yritysryhmää. Tuotantoluvan hakijaksi katsotaan sekä oman hakemuksen tekevät hakijat että yritysryhmään kuuluvat yhteisen hakemuksen tekevät hakijat. Ministeriö voi määritellä yritysryhmien tai yksittäisten hakijoiden tekemien hakemusten perusteella niiden luvanhaltijaryhmien kokoonpanon, joille tuotantolupa myönnetään. Se voi myös poistaa hakijoita ryhmän tekemästä hakemuksesta ja lisätä yksittäisiä hakijoita. Ministeriö nimeää ryhmille toiminnasta vastaavan tahon.

Tuotantolupaosakkuuden myöntämisen edellytyksenä on se, että luvanhaltijat tekevät öljytoimintaa koskevan sopimuksen sekä yhteistyösopimuksen ja kirjanpitosopimuksen. Jos tuotantolupa jaetaan stratigrafisesti, näiden kahden stratigrafisesti jaetun tuotantoluvan haltijoiden on lisäksi tehtävä erityinen yhteistyösopimus, jossa määritellään niiden väliset suhteet tältä osin.

Edellä mainittujen sopimusten allekirjoittamisen myötä luvanhaltijat muodostavat yhteisyrityksen, josta niillä on koko ajan niiden tuotantolupaosakkuutta vastaava omistusosuus.

Lupa-asiakirjat perustuvat pääosin ennalta määritellyille alueille vuonna 2019 myönnettyjen lupien vastaaviin asiakirjoihin. Tavoitteena on kertoa potentiaalisille hakijoille tähän kehykseen mahdollisesti tehtävien muutosten pääkohdista ennen hakuajan päättymistä.

Tuotantoluvan myöntämisperusteet

Tavoitteena on edistää moitteetonta resurssienhallintaa ja öljyn nopeaa ja tehokasta etsintää ja tuotantoa Norjan mannerjalustalla sekä muodostaa luvanhaltijaryhmiä tämän varmistamiseksi. Tämän perusteella tuotantolupaosakkuuksien myöntämisessä ja toiminnasta vastaavan nimeämisessä sovelletaan seuraavia arviointiperusteita:

| a) | hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän; |
| --- | --- |

a)

hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän;

| b) | hakijan tekninen asiantuntemus ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

b)

hakijan tekninen asiantuntemus ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| c) | hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla; |
| --- | --- |

c)

hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla;

| d) | hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

d)

hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| e) | jos hakija on tai on ollut luvanhaltija, ministeriö voi ottaa huomioon hakijan luvanhaltijana osoittaman, missä tahansa muodossa ilmenneen tehottomuuden tai tämän puutteellisen vastuunkannon; kansalliseen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat voidaan myös ottaa huomioon, jos ministeriö katsoo tällaiset näkökohdat merkityksellisiksi; |
| --- | --- |

e)

jos hakija on tai on ollut luvanhaltija, ministeriö voi ottaa huomioon hakijan luvanhaltijana osoittaman, missä tahansa muodossa ilmenneen tehottomuuden tai tämän puutteellisen vastuunkannon; kansalliseen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat voidaan myös ottaa huomioon, jos ministeriö katsoo tällaiset näkökohdat merkityksellisiksi;

| f) | tuotantolupia myönnetään pääsääntöisesti yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

f)

tuotantolupia myönnetään pääsääntöisesti yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| g) | kun tuotantolupia myönnetään pääasiassa kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava f alakohdassa tarkoitettua kokemusta; |
| --- | --- |

g)

kun tuotantolupia myönnetään pääasiassa kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava f alakohdassa tarkoitettua kokemusta;

| h) | Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

h)

Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| i) | syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että vähintään yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällämerellä toiminnasta vastaavana; |
| --- | --- |

i)

syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että vähintään yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällämerellä toiminnasta vastaavana;

| j) | jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja, jäljempänä ’HTHP’ englanninkielisten sanojen high pressure and/or high temperature mukaan, tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että ainakin yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HTHP-porauksia toiminnasta vastaavana. |
| --- | --- |

j)

jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja, jäljempänä ’HTHP’ englanninkielisten sanojen high pressure and/or high temperature mukaan, tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että ainakin yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HTHP-porauksia toiminnasta vastaavana.

Hakemuspyynnön kohteena olevat lohkot

Tuotantolupaosakkuutta voidaan hakea lohkoihin, joita ei ole lisensoitu ennalta määritellyillä alueilla ja jotka näkyvät Norjan öljyviraston julkaisemissa kartoissa. Lisäksi on mahdollista hakea lupaa ennalta määriteltyihin alueisiin sisältyviin alueisiin, jotka ovat vapautuneet ilmoituksen jälkeen ja jotka näkyvät Norjan öljyviraston ajantasaisissa interaktiivisissa Factmaps-kartoissa viraston verkkosivuilla.

Jokainen tuotantolupa voi kattaa yhden tai useamman lohkon tai lohkon/lohkojen osan. Hakijoita pyydetään rajoittamaan hakemuksensa alueisiin, joilla esiintyvän öljyn hyödyntämismahdollisuudet he ovat kartoittaneet.

Ilmoituksen koko tekstin sekä yksityiskohtaisia karttoja vapaista alueista saa Norjan öljyviraston verkkosivuilta osoitteesta www.npd.no/apa20.

Tuotantolupahakemukset on toimitettava sähköisesti esimerkiksi L2S:n kautta osoitteeseen

| Olje- og energidepartementet |
| --- |
| Pb. 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Olje- og energidepartementet

Pb. 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

Kopio toimitetaan sähköisesti esimerkiksi L2S:n kautta osoitteeseen

| Oljedirektoratet |
| --- |
| Pb. 600 |
| 4003 STAVANGER |
| NORWAY |

Oljedirektoratet

Pb. 600

4003 STAVANGER

NORWAY

Määräaika hakemusten jättämiselle on 22. syyskuuta 2020 klo 12.00.

Öljyntuotantoluvat Norjan mannerjalustalla ennalta määriteltyjen alueiden osalta vuonna 2020 on tarkoitus myöntää vuoden 2021 ensimmäisen neljänneksen aikana.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/15

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 243/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Bosch Thermotechnick GmbH (Bosch TT, Saksa), joka kuuluu viime kädessä Robert Bosch GmbH:n määräysvallassa olevaan Bosch Groupiin |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnick GmbH (Bosch TT, Saksa), joka kuuluu viime kädessä Robert Bosch GmbH:n määräysvallassa olevaan Bosch Groupiin

| — | Electra Consumer Products Ldt (ECP, Israel), joka kuuluu viime kädessä Elco Ltd:n määräysvallassa olevaan ELCO Groupiin |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt (ECP, Israel), joka kuuluu viime kädessä Elco Ltd:n määräysvallassa olevaan ELCO Groupiin

| — | Electra Industries Ldt. (Israel). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Israel).

Bosch TT ja ECP hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Electra Industries Ldt.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Bosch TT: energiatehokkaiden lämmitystuotteiden ja lämminvesiratkaisujen valmistus |
| --- | --- |

—

Bosch TT: energiatehokkaiden lämmitystuotteiden ja lämminvesiratkaisujen valmistus

| — | ECP: sähköisten kulutushyödykkeiden valmistus ja jakelu, televiestintäpalvelut ja sijoituskiinteistöt |
| --- | --- |

—

ECP: sähköisten kulutushyödykkeiden valmistus ja jakelu, televiestintäpalvelut ja sijoituskiinteistöt

| — | Electra Industries Ldt.: asuntojen ilmastointilaitteiden ja niiden lisälaitteiden, keskusilmastoinnin vesiterminaalien, ilma-vesi-lämpöpumppujen ja niiden komponenttien kehittäminen, tuotanto ja toimitus OEM-asiakkaille. |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt.: asuntojen ilmastointilaitteiden ja niiden lisälaitteiden, keskusilmastoinnin vesiterminaalien, ilma-vesi-lämpöpumppujen ja niiden komponenttien kehittäminen, tuotanto ja toimitus OEM-asiakkaille.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/17

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 243/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Allianz SE (Allianz, Saksa) |
| --- | --- |

—

Allianz SE (Allianz, Saksa)

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, SA (BASR, Espanja), joka on yrityksen BBVA Seguros SA, de Seguros y Reaseguros (BBVA, Espanja) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, SA (BASR, Espanja), joka on yrityksen BBVA Seguros SA, de Seguros y Reaseguros (BBVA, Espanja) määräysvallassa

Allianz hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä BASR.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Allianz: Globaali rahoituspalvelujen tarjoaja, joka toimii pääasiassa henki- ja vahinkovakuutusten ja omaisuudenhoidon alalla. |
| --- | --- |

—

Allianz: Globaali rahoituspalvelujen tarjoaja, joka toimii pääasiassa henki- ja vahinkovakuutusten ja omaisuudenhoidon alalla.

| — | BASR: BBVA:n vahinkovakuutustoiminta (ja muu kuin sairausvakuutustoiminta) Espanjassa ja BBVA:n nykyinen kotivakuutustoiminta Portugalissa. |
| --- | --- |

—

BASR: BBVA:n vahinkovakuutustoiminta (ja muu kuin sairausvakuutustoiminta) Espanjassa ja BBVA:n nykyinen kotivakuutustoiminta Portugalissa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/18

---

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

(2020/C 243/10)

Euroopan komissio on hyväksynyt tämän vähäisen muutoksen 18 päivänä joulukuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 (1) 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

Tämä vähäisen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus julkaistaan komission eAmbrosia-tietokannassa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”CASTAÑA DE GALICIA”

EU-nro: PGI-ES-0609-AM01 – 31.1.2020

SAN ( ) SMM (X)

1.   Nimi

”Castaña de Galicia”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.6 – Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Castaña de Galicia” on varattu eurooppalaisen kastanjapuun (Castanea sativa Mill.) galicialaisista alkuperäislajikkeista saaduille ihmisravinnoksi tarkoitetuille hedelmille, jotka pidetään kaupan tuoreina tai jäädytettyinä.

Kyseiset lajikkeet käsittävät kaikki paikalliset ekotyypit, jotka viljelijät ovat jalostaneet vuosisatojen kuluessa tuotanto-ominaisuuksien ja laadun parantamiseksi. Niiden morfologia ja geneettiset erityispiirteet on kuvailtu ja määritelty tarkasti, mikä erottaa ne muilla tuotantoalueilla Espanjassa, Portugalissa ja Ranskassa tuotetuista kastanjoista. Näitä lajikkeita pidetään kasvigeenivarojen perinnön kannalta korvaamattoman tärkeänä tekijänä biologisen ja geneettisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi, ja oikeudellisesti ne on määritelty ”suojeltaviksi lajikkeiksi”.

Näin perinteisten kastanjanviljelymenetelmien säilyminen Galiciassa on mahdollistanut homogeenisten alkuperäislajikkeiden jalostuksen, johon galicialaisten kastanjoiden nykyinen maine perustuu.

”Castaña de Galician” tärkeimmät erityisominaisuudet ovat:

| — | ohut, kastanjanruskea kiiltävä kuori, |
| --- | --- |

—

ohut, kastanjanruskea kiiltävä kuori,

| — | ohut siemenkuori, joka työntyy kevyesti siemenen uurteisiin ja irtoaa helposti kuorittaessa, |
| --- | --- |

—

ohut siemenkuori, joka työntyy kevyesti siemenen uurteisiin ja irtoaa helposti kuorittaessa,

| — | maultaan makea ja rakenteeltaan kiinteä, ei jauhomainen, |
| --- | --- |

—

maultaan makea ja rakenteeltaan kiinteä, ei jauhomainen,

| — | juuri poimitun kastanjan kosteuspitoisuus 50–60 %, |
| --- | --- |

—

juuri poimitun kastanjan kosteuspitoisuus 50–60 %,

| — | yhdessä hedelmäkehdossa enintään kolme hedelmää, |
| --- | --- |

—

yhdessä hedelmäkehdossa enintään kolme hedelmää,

| — | keskimääräinen hiilihydraattipitoisuus 59,5 % (kuiva-aineesta), mikä on kaikkia muita Espanjan tuotantoalueita korkeampi, |
| --- | --- |

—

keskimääräinen hiilihydraattipitoisuus 59,5 % (kuiva-aineesta), mikä on kaikkia muita Espanjan tuotantoalueita korkeampi,

| — | halkeamia ja kuivumista esiintyy erittäin vähän (4,5 ja 2,1 %). Tältä osin galicialaisten kastanjoiden arvot ovat muita Espanjan tuotantoalueita alhaisemmat. |
| --- | --- |

—

halkeamia ja kuivumista esiintyy erittäin vähän (4,5 ja 2,1 %). Tältä osin galicialaisten kastanjoiden arvot ovat muita Espanjan tuotantoalueita alhaisemmat.

Näiden galicialaisen kastanjan keskiarvojen jälkeen esitetään seuraavaksi ne ominaisuudet, jotka vaaditaan SMM-tuotteelta ”Castaña de Galicia” sadonkorjuun jälkeen:

| — | vähimmäis- ja enimmäiskosteuspitoisuus 50 ja 60 %, |
| --- | --- |

—

vähimmäis- ja enimmäiskosteuspitoisuus 50 ja 60 %,

| — | kuivien hedelmien osuus enintään 12 %, |
| --- | --- |

—

kuivien hedelmien osuus enintään 12 %,

| — | hiilihydraattipitoisuus vähintään 55 %, |
| --- | --- |

—

hiilihydraattipitoisuus vähintään 55 %,

| — | hedelmiä kilogrammassa enintään 120 kappaletta (tuoreet) ja 200 kappaletta (jäädytetyt). |
| --- | --- |

—

hedelmiä kilogrammassa enintään 120 kappaletta (tuoreet) ja 200 kappaletta (jäädytetyt).

Kussakin SMM-tuotteen ”Castaña de Galicia” pakkauksessa sallitaan enintään 5 % hedelmiä, jotka eivät vastaa esitettyjä vaatimuksia.

Jäädyttämisen tarkoituksena on yksinomaan tuotteen säilytysajan pidentäminen, eikä kyseessä ole varsinainen jalostustoimi, koska tuoreilla ja jäädytetyillä hedelmillä on edellä mainitut yhtäläiset fyysiset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

–

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Varsinaista viljelyä lukuun ottamatta tuotantoprosessiin ei kuulu muita erityisiä vaiheita, joiden olisi tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

SMM-suojattu ”Castaña de Galicia” pidetään kaupan tuoreena verkoissa taikka raffiakuidusta tai säkkikankaasta valmistetuissa pusseissa/säkeissä ja jäädytettynä voimassa olevan lainsäädännön mukaisista elintarvikekäyttöön tarkoitetuista materiaaleista valmistetuissa pakkauksissa. Molemmissa tapauksissa pakkauksen paino saa olla 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg tai 25 kg. Myös muut pakkausmuodot ovat mahdollisia, kunhan tuotteen laatu ei kärsi.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Castaña de Galicia” kaupan pidettävien kastanjoiden pakkaukset on varustettava kutakin tuottajaa/pakkaajaa vastaavalla kauppaetiketillä sekä SMM-tuotteen omalla etiketillä, jossa on suojatun maantieteellisen merkinnän virallinen tunnus.

Molemmissa etiketeissä on oltava maininta ”Indicación Geográfica Protegida Castaña de Galicia” (suojattu maantieteellinen merkintä ”Castaña de Galicia”).

Jalostettujen tuotteiden (esim. soseutettu kastanja, kastanjasose, sokeriliemeen tai alkoholiin säilötyt kastanjat, sokerikuorrutetut kastanjat tai niistä valmistetut makeiset), etiketeissä voidaan mainita, että niiden valmistukseen käytetyt kastanjat on varustettu SMM-tunnuksella ”Castaña de Galicia”, edellyttäen että raaka-aine täyttää tuote-eritelmän vaatimukset.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Castaña de Galicia -kastanjoiden maantieteellinen tuotantoalue käsittää sen osan Galician itsehallintoalueesta, jota rajoittaa lännessä Dorsal Gallega ja pohjoisessa Sierra del Xistral.

Hallinnollisesti tuotantoalue käsittää seuraavat alueet:

| — | A Coruñan maakunta: Terra de Meliden piirikunta (comarca) sekä Arzúan ja Boimorton alue (Arzúan piirikunta), |
| --- | --- |

—

A Coruñan maakunta: Terra de Meliden piirikunta (comarca) sekä Arzúan ja Boimorton alue (Arzúan piirikunta),

| — | Lugon maakunta, lukuun ottamatta seuraavia kuntia: O Vicedo, Viveiro, Xove ja Cervo (Mariña Occidentalin piirikunta), Burela ja Foz (Mariña Centralin piirikunta) sekä Barreiros ja Ribadeo (Mariña Orientalin piirikunta) |
| --- | --- |

—

Lugon maakunta, lukuun ottamatta seuraavia kuntia: O Vicedo, Viveiro, Xove ja Cervo (Mariña Occidentalin piirikunta), Burela ja Foz (Mariña Centralin piirikunta) sekä Barreiros ja Ribadeo (Mariña Orientalin piirikunta)

| — | Ourensen maakunnan kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Ourensen maakunnan kaikki kunnat

| — | Pontevedran maakunta: Tabeirós-Terra de Montesin ja Dezan piirikunnat, Cotobaden, A Laman ja Campo Lameiron kunnat (Pontevedran piirikunta) sekä Cuntisin kunta (Caldasin piirikunta). |
| --- | --- |

—

Pontevedran maakunta: Tabeirós-Terra de Montesin ja Dezan piirikunnat, Cotobaden, A Laman ja Campo Lameiron kunnat (Pontevedran piirikunta) sekä Cuntisin kunta (Caldasin piirikunta).

| — | Edellä mainitun tuotantoalueen sade- ja lämpötilaolosuhteet sekä lämpötilan ja kosteuden välinen suhde, korkeus merenpinnasta ja maaperä ovat ihanteelliset laadukkaan kastanjan viljelylle. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitun tuotantoalueen sade- ja lämpötilaolosuhteet sekä lämpötilan ja kosteuden välinen suhde, korkeus merenpinnasta ja maaperä ovat ihanteelliset laadukkaan kastanjan viljelylle.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Määritellyn maantieteellisen alueen ilmasto-olosuhteet ovat suotuisat ja omiaan varmistamaan viljelmien hyvän kehittymisen ja galicialaisen kastanjan erinomaisen laadun. Näihin kuuluvat leuto lämpötila hedelmien kehittymisen ja kypsymisen aikana sekä ilmankosteus, jonka ansiosta hedelmien kosteuspitoisuus on korkea, mikä takaa tuotteen erinomaisen laadun.

Jäljempänä kuvaillaan yksityiskohtaisemmin rajatun maantieteellisen alueen erityispiirteitä ja niiden välitöntä yhteyttä kastanjan kannalta ihanteellisiin tekijöihin.

| — | Sademäärä: Tuotantoalueella sataa runsaasti, yhteensä noin 1 000 mm vuodessa, mutta kesäisin esiintyy myös joitakin kuivia kausia, jotka lakkaavat syyskuusta lähtien. Nämä olosuhteet ovat edulliset kastanjoiden laadun kannalta. Alueeseen eivät kuulu rannikon välittömässä läheisyydessä sijaitsevat Galician alueet, joilla viljelyn kannalta suositeltavat arvot ylittyvät. |
| --- | --- |

—

Sademäärä: Tuotantoalueella sataa runsaasti, yhteensä noin 1 000 mm vuodessa, mutta kesäisin esiintyy myös joitakin kuivia kausia, jotka lakkaavat syyskuusta lähtien. Nämä olosuhteet ovat edulliset kastanjoiden laadun kannalta. Alueeseen eivät kuulu rannikon välittömässä läheisyydessä sijaitsevat Galician alueet, joilla viljelyn kannalta suositeltavat arvot ylittyvät.

| — | Lämpötila: Alueen vuotuinen keskilämpötila on 6–14 °C, mikä sijoittuu kastanjalle suositellun vaihteluvälin (3–16 °C) sisäpuolelle; korkeat kesälämpötilat edistävät hedelmien kehittymistä ja kypsymistä. |
| --- | --- |

—

Lämpötila: Alueen vuotuinen keskilämpötila on 6–14 °C, mikä sijoittuu kastanjalle suositellun vaihteluvälin (3–16 °C) sisäpuolelle; korkeat kesälämpötilat edistävät hedelmien kehittymistä ja kypsymistä.

| — | Lämpötilan ja kosteuden välinen suhde: Galician itäisen keskiosan ombrotermiset olosuhteet ovat kastanjan kannalta edullisimmat, koska laji kasvaa parhaiten sopivan kosteilla alueilla. Liiallinen kosteus puolestaan edistäisi erilaisten tautien, kuten Phytophthora-sienen aiheuttaman tammen äkkikuoleman ja versosyövän kehittymistä. |
| --- | --- |

—

Lämpötilan ja kosteuden välinen suhde: Galician itäisen keskiosan ombrotermiset olosuhteet ovat kastanjan kannalta edullisimmat, koska laji kasvaa parhaiten sopivan kosteilla alueilla. Liiallinen kosteus puolestaan edistäisi erilaisten tautien, kuten Phytophthora-sienen aiheuttaman tammen äkkikuoleman ja versosyövän kehittymistä.

| — | Pinnanmuodostus: Alueen sijainti merenpinnasta (400–900 m, ei koskaan yli 1 200 m) soveltuu erittäin hyvin kastanjalle. |
| --- | --- |

—

Pinnanmuodostus: Alueen sijainti merenpinnasta (400–900 m, ei koskaan yli 1 200 m) soveltuu erittäin hyvin kastanjalle.

| — | Maaperäolosuhteet: Maaperä muodostuu suurimmaksi osaksi graniitin ja metamorfisen kiven (liuskeet) päälle muodostuneesta maasta, joka on viljavaa, runsaasti orgaanisia aineksia sisältävää multaa, jonka pH on alhainen ja joka sisältää vain vähän aktiivista kalkkia. Sen katsotaan soveltuvan parhaiten kastanjanviljelyyn. |
| --- | --- |

—

Maaperäolosuhteet: Maaperä muodostuu suurimmaksi osaksi graniitin ja metamorfisen kiven (liuskeet) päälle muodostuneesta maasta, joka on viljavaa, runsaasti orgaanisia aineksia sisältävää multaa, jonka pH on alhainen ja joka sisältää vain vähän aktiivista kalkkia. Sen katsotaan soveltuvan parhaiten kastanjanviljelyyn.

Kastanjanviljely on ympäristöllisesti arvokasta ja soveltuu erinomaisesti vallitseviin maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin Galician sisäosien vuoristo- ja ylänköalueilla, joiden maataloudelle se on kannattavin vaihtoehto. Myös maankäytön historiallista kehitystä (joka on suosinut nopeasti kasvavia puulajeja ja maissin tai perunan viljelyä) on alettu pitää edellä määritellyn alueen rajaamiseen vaikuttavana tekijänä.

5.2   Tuotteen erityisyys

Edellä mainittujen hedelmien kehittymisen kannalta ihanteellisten tuotantoalueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden lisäksi tuotteen erityisyyteen vaikuttavat Galician kastanjanviljelyn taustalla oleva viljelijöiden harjoittama vuosisatainen jalostustyö ja perinteinen viljelykäytäntö soutos (täysin tai lähes samanikäisistä puista muodostuvat viljelmät, joilla sovelletaan samoja viljelymenetelmiä). Näin inhimilliset tekijät ovat perinteisten ja tarkkojen viljelymenetelmien kautta vauhdittaneet (tuotanto-ominaisuuksiin ja laatuun liittyvää) lajikkeiden jatkuvaa jalostustyötä, jonka tuloksena on syntynyt useita kotoperäisiä ekotyyppejä ja laadukas galicialainen kastanja. Yhdessä nämä tekijät ovat luoneet tälle kastanjalle sen nykyisen maineen ja arvostuksen.

Edelleen käytössä oleva soutos-viljelykäytäntö osoittaa Galician kastanjanviljelyn yhteyden alueen kulttuuriin ja perinteisiin. Lisäksi sillä on suuri merkitys kasviaineiston säilyttäjänä uusien, nykyaikaisia viljelymenetelmiä soveltavien viljelmien käyttöön.

Niistä laadullisista erityisominaisuuksista, jotka erottavat galicialaisen kastanjan muilta tuotantoalueilta tulevista kastanjoista, voidaan mainita seuraavat:

| — | ohut siemenkuori, joka helpottaa suuresti hedelmän kuorimista, |
| --- | --- |

—

ohut siemenkuori, joka helpottaa suuresti hedelmän kuorimista,

| — | kuivuneiden hedelmien vähäinen osuus, mikä ohuen siemenkuoren tavoin helpottaa huomattavasti hedelmän kuorimista, |
| --- | --- |

—

kuivuneiden hedelmien vähäinen osuus, mikä ohuen siemenkuoren tavoin helpottaa huomattavasti hedelmän kuorimista,

| — | korkea kosteuspitoisuus, joka on hyvin arvostettu ominaisuus sekä tuoreena nautittavien että jalostettavien kastanjoiden kannalta, |
| --- | --- |

—

korkea kosteuspitoisuus, joka on hyvin arvostettu ominaisuus sekä tuoreena nautittavien että jalostettavien kastanjoiden kannalta,

| — | vähän halkeamia, mikä vähentää merkittävästi hylkäämistä lajittelun yhteydessä, |
| --- | --- |

—

vähän halkeamia, mikä vähentää merkittävästi hylkäämistä lajittelun yhteydessä,

| — | erittäin korkea tärkkelyspitoisuus, joka tekee kastanjoista makeampia tärkkelyksen muuttuessa sokeriksi (kypsymisen myötä tapahtuvan luonnollisen hydrolyysin ja termisten prosessien aiheuttaman hydrolyysin kautta). |
| --- | --- |

—

erittäin korkea tärkkelyspitoisuus, joka tekee kastanjoista makeampia tärkkelyksen muuttuessa sokeriksi (kypsymisen myötä tapahtuvan luonnollisen hydrolyysin ja termisten prosessien aiheuttaman hydrolyysin kautta).

5.3   Syy-seuraussuhde maantieteellisen alkuperän ja tuotteen laadun, maineen tai muun ominaispiirteen välillä

Kastanjapuita esiintyi Galician metsissä jo pleistoseenikaudella, mutta lajia alettiin viljellä ja jalostaa vasta roomalaisvallan aikana. Keskiajalla papisto ja aatelisto kehittivät edelleen kastanjanviljelyä, joka yleistyi nimenomaan viininviljelyn yhteydessä.

Siten korkealaatuisten, yleensä yhdistelmäkäyttöön (puuna ja hedelminä) soveltuvien kotoperäisten kastanjalajikkeiden jalostus ja monipuolistuminen ovat jo ikivanhaa perua. Toisaalta se, että Galician väestö on historiallisesti jakaantunut alueellisesti lähes koko maakunnan alueelle (rannikot, keskiosan tasangot, laaksot ja vuoristoalueet), on edistänyt useiden sellaisten lajikkeiden jalostusta, jotka ovat sopeutuneet eri ympäristöihin ja niiden maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin ja tuottavat sopivan kokoisia hedelmiä, joista vain harvat ovat kuivuneita tai halkeilleita.

Kastanjapuun erinomainen sopeutuminen määritellyn maantieteellisen alueen ympäristöoloihin (maantieteellisen alueen erityisyys) vaikuttaa jo sinänsä tuotteen korkeaan laatuun, joka johtuu lajin suotuisien kasvuolosuhteiden ja laadukkaiden hedelmien kehittymisen välisestä loogisesta yhteydestä. Myös leudot lämpötilat kypsymisaikana ja tuotantoalueen korkea ilmankosteus takaavat kastanjoiden korkean kosteuspitoisuuden, joka on hyvin arvostettu ominaisuus sekä tuoreina kulutettavien että jalostettujen tuotteiden raaka-aineena käytettyjen hedelmien osalta.

Lisäksi Galician kastanjantuotanto on aina perustunut perinteiseen soutos-viljelymenetelmään. Tässä tuotantoympäristössä viljelijät ovat ryhtyneet viljelemään kastanjapuuta ja jalostaneet vähitellen lajia tuottavuuden ja laadun perusteella, minkä tuloksena ovat syntyneet ne paikalliset ekotyypit, joista ovat kehittyneet nykyisin viljellyt kotoperäiset lajikkeet, joihin galicialaisen kastanjan laatu, tunnettuus ja maine perustuvat.

Galicialaisen kastanjan arvostuksesta kertoo sen vahva asema Espanjan markkinoilla, ja jopa muuta alkuperää olevia kastanjoita markkinoidaan galicialaisina, mikä sekin on osoitus tuotteen maineesta. Jäljempänä esitetään eräitä kirjallisia viittauksia, jotka tukevat galicialaisen kastanjan historiallista mainetta.

| — | Galician luostareissa on säilynyt paljon aineistoa kastanjan merkityksestä keskiajan Galiciassa. Aineistoon viitataan eri teoksissa, kuten M. Lucas Álvarezin ja P. Lucas Domínguezin teoksissa El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media [San Vicenzo de Pombeiron benediktiiniluostari ja sen keskiaikainen diplomaattinen kokoelma] ja El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos [San Clodio do Ribeiron luostari keskiajalla: tutkimus ja asiakirjat] tai M. Romaní Martínezin teoksessa Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira [Santa Maria de Oseiran sisterssiläisen luostarin diplomaattinen kokoelma]. |
| --- | --- |

—

Galician luostareissa on säilynyt paljon aineistoa kastanjan merkityksestä keskiajan Galiciassa. Aineistoon viitataan eri teoksissa, kuten M. Lucas Álvarezin ja P. Lucas Domínguezin teoksissa El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media [San Vicenzo de Pombeiron benediktiiniluostari ja sen keskiaikainen diplomaattinen kokoelma] ja El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos [San Clodio do Ribeiron luostari keskiajalla: tutkimus ja asiakirjat] tai M. Romaní Martínezin teoksessa Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira [Santa Maria de Oseiran sisterssiläisen luostarin diplomaattinen kokoelma].

| — | Alexandre Dumas viittaa matkakertomuksessaan De Paris à Cádix vuodelta 1847 Galician kastanjoiden laatuun. |
| --- | --- |

—

Alexandre Dumas viittaa matkakertomuksessaan De Paris à Cádix vuodelta 1847 Galician kastanjoiden laatuun.

| — | Abel Bouhier kertoo teoksessaan La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire, että kastanjaviljelmät ovat merkittävä osa Galician maaseutumaisemaa. |
| --- | --- |

—

Abel Bouhier kertoo teoksessaan La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire, että kastanjaviljelmät ovat merkittävä osa Galician maaseutumaisemaa.

| — | Usein mainitaan myös fiesta del magosto, kastanjan kunniaksi useilla paikkakunnilla Galiciassa vietettävä kansanjuhla. Esimerkkinä tästä on Manuel Murguían viittaus kansanjuhlaan teoksessa Historia de Galicia [Galician historia] (1865). |
| --- | --- |

—

Usein mainitaan myös fiesta del magosto, kastanjan kunniaksi useilla paikkakunnilla Galiciassa vietettävä kansanjuhla. Esimerkkinä tästä on Manuel Murguían viittaus kansanjuhlaan teoksessa Historia de Galicia [Galician historia] (1865).

| — | Galicialaisen kastanjan merkitys on tärkeä myös keittiössä, mikä käy ilmi esimerkiksi Manuel Puga y Pargan (1874–1917) teoksessa La Cocina Práctica (1905) ja Álvaro Cunqueiron teoksessa La Cocina Gallega (1973) olevista lukuisista ruokaohjeista. |
| --- | --- |

—

Galicialaisen kastanjan merkitys on tärkeä myös keittiössä, mikä käy ilmi esimerkiksi Manuel Puga y Pargan (1874–1917) teoksessa La Cocina Práctica (1905) ja Álvaro Cunqueiron teoksessa La Cocina Gallega (1973) olevista lukuisista ruokaohjeista.

Lisätodisteena galicialaisen kastanjan laajemmasta tunnettuudesta ja maineesta voidaan vertailla galicialaisiin ja muuta alkuperää oleviin kastanjoihin liittyvien internet-osumien lukumääriä. Esimerkiksi 20. marraskuuta 2008 tehty Google-haku antoi yhteensä 5 600 osumaa espanjan- ja galiciankielisellä sanahaulla ”castaña/s gallega/s ja castaña/s galega/s”. Kun haussa käytettiin espanjalaisiin kastanjoihin viittaavaa termiä ”castaña/s española/s”, tulos oli alle 200 osumaa ja viitattaessa muuta alkuperää (Asturia, Andalusia, Extremadura) oleviin kastanjoihin ainoastaan parikymmentä osumaa.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17

---

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/23

---

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä

Hankintayksikön esittämä pyyntö – Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan pidentäminen

(2020/C 243/11)

Komissio vastaanotti 1. maaliskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) 35 artiklan mukaisen pyynnön. Ensimmäinen pyynnön vastaanottamisen jälkeinen työpäivä oli 2. maaliskuuta 2018, ja alkuperäinen määräaika, jonka kuluessa komission oli määrä tehdä pyyntöä koskeva päätös, oli 145 työpäivää.

Pyynnön esitti Finavia Oyj, ja se koskee kaupallisten palvelujen tarjoamista lentomatkustajille Suomessa, Helsingin lentoasemalla. Asiaa koskevat ilmoitukset julkaistiin 28. maaliskuuta 2018 (EUVL C 114, s. 21), 5. lokakuuta 2018 (EUVL C 359, s. 9) ja 25. kesäkuuta 2020 (EUVL C 211, s. 3). Pidennetty määräaika oli 8. heinäkuuta 2020.

Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti komissio voi pidentää määräaikaa pyynnön esittäjien suostumuksella. Kun otetaan huomioon tarve Finavia Oyj:n esittämän pyynnön tarkemmalle arvioinnille, komission käytettävissä oleva määräaika kyseistä pyyntöä koskevan päätöksen tekemiseksi keskeytetään Finavia Oyj:n suostumuksella 30. syyskuuta 2020 saakka, tämän kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta pidentää tai keskeyttää määräaika myöhemmin uudelleen.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

---

| 23.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/24

---

Ilmoitus NOOR WALI MEHSUDille, jonka nimi on lisätty tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1082

(2020/C 243/12)

1.

YK:n komitean laatimassa luettelossa mainitaan:

| — | ISIL (Daesh) ja al-Qaida; |
| --- | --- |

—

ISIL (Daesh) ja al-Qaida;

| — | ISILiä (Daeshia) ja al-Qaidaa lähellä olevia luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä; ja |
| --- | --- |

—

ISILiä (Daeshia) ja al-Qaidaa lähellä olevia luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä; ja

| — | oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat näiden edellä mainittuja tahoja lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä. |
| --- | --- |

—

oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat näiden edellä mainittuja tahoja lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä.

Muun muassa seuraavat teot tai seuraava toiminta osoittavat, että yksittäinen henkilö, ryhmä, yritys tai yhteisö on ”lähellä” ISILiä (Daeshia) ja al-Qaidaa:

| a) | osallistuminen ISILin (Daeshin) ja al-Qaidan tai minkä tahansa niiden solun, liittolaisen tai niistä irtautuneen tai muodostuneen ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä niiden kanssa, niiden nimissä, niiden puolesta tai niitä tukien; |
| --- | --- |

a)

osallistuminen ISILin (Daeshin) ja al-Qaidan tai minkä tahansa niiden solun, liittolaisen tai niistä irtautuneen tai muodostuneen ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä niiden kanssa, niiden nimissä, niiden puolesta tai niitä tukien;

| b) | aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä; |
| --- | --- |

b)

aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä;

| c) | värväystoiminta niiden puolesta; tai |
| --- | --- |

c)

värväystoiminta niiden puolesta; tai

| d) | niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin. |
| --- | --- |

d)

niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin.

2.

NOOR WALI MEHSUD voi koska tahansa jättää YK:n oikeusasiamiehelle mahdollisin asiakirjoin perustellun pyynnön harkita uudelleen päätöstä sisällyttää hänet edellä mainittuun YK:n luetteloon. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |
| Puhelin: +1 2129632671 |
| Faksi: +1 2129631300/3778 |
| Sähköposti: ombudsperson@un.org |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

United States of America

Puhelin: +1 2129632671

Faksi: +1 2129631300/3778

Sähköposti: ombudsperson@un.org

Lisätietoja:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Liitteessä I mainittuihin henkilöihin ja yhteisöihin sovelletaan seuraavia asetuksessa (EY) N:o 881/2002 tarkoitettuja toimenpiteitä:

| 1) | kyseisten henkilöiden ja yhteisöjen omistamien tai hallussa olevien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen sekä kielto luovuttaa suoraan tai välillisesti heille/niille tai heidän/niiden hyväksi varoja ja taloudellisia resursseja (2 artikla ja 2 a artikla); ja |
| --- | --- |

1)

kyseisten henkilöiden ja yhteisöjen omistamien tai hallussa olevien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen sekä kielto luovuttaa suoraan tai välillisesti heille/niille tai heidän/niiden hyväksi varoja ja taloudellisia resursseja (2 artikla ja 2 a artikla); ja

| 2) | kielto suoraan tai välillisesti antaa, myydä, toimittaa tai siirtää kyseisille henkilöille ja yhteisöille sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta (3 artikla). |
| --- | --- |

2)

kielto suoraan tai välillisesti antaa, myydä, toimittaa tai siirtää kyseisille henkilöille ja yhteisöille sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta (3 artikla).

4.

| European Commission |
| --- |
| ”Restrictive measures” |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

”Restrictive measures”

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Kyseisillä henkilöillä ja yhteisöillä on myös mahdollisuus riitauttaa täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1082 Euroopan unionin yleisessä tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

6.

Liitteessä I mainituilla henkilöillä ja yhteisöillä on mahdollisuus tehdä asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä II luetelluille asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n toimivaltaisille viranomaisille hakemus jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien käyttämisestä asetuksen 2 a artiklassa tarkoitettuihin perustarpeisiin tai tiettyihin maksuihin.

---

(1)  EUVL L 255, 21.9.2016, s. 25.

1

(2)  EUVL L 238, 23.7.2020, s. 82.

2

(3)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

3

---