# Официален вестник C 232/14 ю

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 232 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6314 юли 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 232

Издание на български език

Информация и известия

Година 6314 юли 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 551-ва пленарна сесия на ЕИСК (дистанционно проведена пленарна сесия), 5.5.2020 г. – 7.5.2020 г. |
| 2020/C 232/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Демографските предизвикателства в ЕС с оглед на неравенствата по отношение на икономиката и развитието (проучвателно становище по искане на хърватското председателство) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчиво финансиране за учене през целия живот и развитие на умения в контекста на недостиг на квалифицирана работна ръка (проучвателно становище по искане на хърватското председателство) | 8 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

551-ва пленарна сесия на ЕИСК (дистанционно проведена пленарна сесия), 5.5.2020 г. – 7.5.2020 г.

2020/C 232/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Демографските предизвикателства в ЕС с оглед на неравенствата по отношение на икономиката и развитието (проучвателно становище по искане на хърватското председателство)

1

2020/C 232/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчиво финансиране за учене през целия живот и развитие на умения в контекста на недостиг на квалифицирана работна ръка (проучвателно становище по искане на хърватското председателство)

8

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 551-ва пленарна сесия на ЕИСК (дистанционно проведена пленарна сесия), 5.5.2020 г. – 7.5.2020 г. |
| 2020/C 232/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Съвета относно насоки за политики за заетост на държавите членки [COM(2020) 70 final] | 18 |
| 2020/C 232/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на някои преходни разпоредби във връзка с подпомагането от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) през 2021 г. и за изменение на регламенти (ЕС) No 228/2013, (ЕС) No 229/2013 и (ЕС) No 1308/2013 по отношение на ресурсите и тяхното разпределение за 2021 г., както и на регламенти (ЕС) No 1305/2013, (ЕС) No 1306/2013 и (ЕС) No 1307/2013 по отношение на ресурсите и на прилагането им през 2021 г. [COM(2019) 581 — 2019/0254 (COD)] | 29 |
| 2020/C 232/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на многогодишен план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, за изменение на регламенти (ЕО) No 1936/2001, (ЕС) 2017/2107 и (ЕС) 2019/833 и за отмяна на Регламент (ЕС) 2016/1627 [COM(2019) 619 — 2019/0272 (COD)] | 36 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

551-ва пленарна сесия на ЕИСК (дистанционно проведена пленарна сесия), 5.5.2020 г. – 7.5.2020 г.

2020/C 232/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Съвета относно насоки за политики за заетост на държавите членки [COM(2020) 70 final]

[COM(2020) 70 final]

18

2020/C 232/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на някои преходни разпоредби във връзка с подпомагането от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) през 2021 г. и за изменение на регламенти (ЕС) No 228/2013, (ЕС) No 229/2013 и (ЕС) No 1308/2013 по отношение на ресурсите и тяхното разпределение за 2021 г., както и на регламенти (ЕС) No 1305/2013, (ЕС) No 1306/2013 и (ЕС) No 1307/2013 по отношение на ресурсите и на прилагането им през 2021 г. [COM(2019) 581 — 2019/0254 (COD)]

[COM(2019) 581 — 2019/0254 (COD)]

29

2020/C 232/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на многогодишен план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, за изменение на регламенти (ЕО) No 1936/2001, (ЕС) 2017/2107 и (ЕС) 2019/833 и за отмяна на Регламент (ЕС) 2016/1627 [COM(2019) 619 — 2019/0272 (COD)]

[COM(2019) 619 — 2019/0272 (COD)]

36

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

551-ва пленарна сесия на ЕИСК (дистанционно проведена пленарна сесия), 5.5.2020 г. – 7.5.2020 г.

| 14.7.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 232/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Демографските предизвикателства в ЕС с оглед на неравенствата по отношение на икономиката и развитието

(проучвателно становище по искане на хърватското председателство)

(2020/C 232/01)

| Докладчик: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Adam ROGALEWSKI |

Докладчик:

Stéphane BUFFETAUT

Съдокладчик:

Adam ROGALEWSKI

| Искане от хърватското председателство на Съвета | Писмо от 10.9.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.5.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 551 — дистанционно проведена пленарна сесия |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 249/0/12 |

Искане от хърватското председателство на Съвета

Писмо от 10.9.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

3.3.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

7.5.2020 г.

Пленарна сесия No

551 — дистанционно проведена пленарна сесия

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

249/0/12

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Това становище беше изготвено преди избухването на пандемията от COVID-19. ЕИСК обаче признава, че кризата, предизвикана от COVID-19, ще има важни последици за бъдещите политики на ЕС, насочени към преодоляване на демографските предизвикателства и нарастващото неравенство между държавите членки. Във връзка с това Комитетът настоятелно призовава ЕС да подготви подходящи политики с амбициозно финансиране за защита на гражданите от вредното въздействие на пандемията и най-вече на икономическата криза, която ще последва, за да се смекчат отрицателните социални въздействия. Тези политики следва да се подготвят спешно, като се провеждат консултации със социалните партньори и организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Настоящото демографско положение в ЕС изисква цялостен подход, който включва социални и икономически политики, активна политика по заетостта и политика на сближаване, политики в подкрепа на семействата и по-специално възможността за постигане на равновесие между личния и семейния живот, от една страна, и професионалния живот, от друга, специални мерки за застаряващите работници, политики за остаряване в активна форма и добро здраве, устойчиви и приобщаващи имиграционни политики и мерки и политики за предотвратяване на изтичането на мозъци. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Вероятността да се повтори „бейбибумът“ е малка, поради което е от първостепенно значение участието на пазара на труда да се подобри, за да се посрещнат последиците от демографското положение в Европа. Равнищата на безработица, непълна заетост и неактивност са прекалено високи в твърде голям брой държави членки, особено сред младите хора, сред които равнището на безработица е около два пъти по-високо от средното равнище на безработица във всяка държава членка. Необходимо е ЕС да превърне борбата с безработицата в приоритет. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Демографската динамика е свързана и с вярата в бъдещето; поради тази причина ЕС има нужда от силна икономика и силна социална политика. В противен случай европейските жени и мъже, по-специално младите хора, няма да имат вяра в бъдещето, а произтичащата от това социална и икономическа несигурност ще ги обезкуражи да имат деца. Поради тази причина прилагането на европейския стълб на социалните права е много важен фактор за подобряване на демографското положение в ЕС. Затова ЕИСК възприема положително намерението на Комисията да разработи план за действие за неговото прилагане въз основа на процес на широки консултации. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Отглеждането на деца не трябва да бъде препятствие пред развиването на професионална кариера, нито причина за обедняване или загуба на покупателна способност, особено за многодетните семейства. Важно е да се поддържат или прилагат стабилни и активни ориентирани към семейството политики и насочени към хората политики за пазара на труда, включително мерки, насърчаващи равновесието между личния и семейния живот, от една страна, и професионалния живот, от друга (родителски отпуск, грижи за децата и други отговорности за полагане на грижи, надомна работа, гъвкава работа), и финансова и образователна подкрепа. Особено внимание трябва да се обърне на семействата с един родител и многодетните семейства, които са изложени на по-голям риск от бедност. По отношение на повишаването на раждаемостта доказана е ползата от стабилни и диверсифицирани семейни политики, приспособени спрямо културната среда. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Несигурните условия на труд и липсата на стабилни перспективи за пазара на труда, както и трудностите при наемането или придобиването на подходящи жилища, особено в метрополните области и големите градове, представляват реалност за голям брой млади хора. Това ги затруднява да планират бъдещето си, да станат независими и да създадат семейство. Това следва да се разгледа в по-голяма степен както в политикитe на ЕС, така и в националните политики. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В ЕС вътрешната мобилност е основна свобода, която укрепва европейската конкурентоспособност и предоставя възможности на своите граждани. По отношение на мобилността в рамките на ЕС и изтичането на мозъци и работна ръка, свързани с вътрешната миграция, социалното и икономическото сближаване във възходяща посока на държавите членки е най-добрият отговор, но това изисква време. Европейският фонд за регионално развитие, Кохезионният фонд и Европейският социален фонд трябва да бъдат ориентирани специално към подпомагане на държавите — членки на ЕС, с по-слаби икономически резултати да разработят проекти за подобряване на своето социално и икономическо развитие, ако искат да останат привлекателни или да станат по-привлекателни за собственото си население. Могат да бъдат предвидени мерки за насърчаване на хората да се връщат в държавите си на произход с оглед взаимно обогатяване. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Икономическата и социална среда е определяща за привлекателността. ЕИСК счита, че инвестициите в ефективни публични услуги, заедно с насочени към семейството инвестиции следва да бъдат приоритет, тъй като те полагат основите за бъдещето. Публичните инвестиции в държавите членки могат да бъдат увеличени чрез използването на „златно правило“ за инвестициите със социална цел, което би довело до по-голяма гъвкавост в бюджетните правила. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Имиграцията сама по себе си може да не е решение на демографското предизвикателство на Европа, но може да спомогне за разрешаването му. В краткосрочен план имиграцията може да окаже положително влияние върху прираста на населението и работната сила, при условие че е придружена от справедливи и устойчиви политики за интеграция, с цел да се помогне на новодошлите да се установят и да се избегнат затруднения при интеграцията, доколкото е възможно. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Актуално състояние

| 2.1. | Числеността на населението се влияе от раждаемостта, смъртността и миграцията. Макар че положението се различава във всяка държава, в ЕС се наблюдава общо сближаване, характеризиращо се с намаляваща раждаемост и смъртност. Въпреки някои разлики между държавите раждаемостта в държавите членки често е значително и трайно под прага за смяна на поколенията. При все че световната тенденция е за намаляване на смъртността и раждаемостта (демографски преход), в това отношение Европа е необичайна. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | От 1950 г. до 1989 г. годишният ръст на числеността на хората, живеещи в Европа, винаги е бил над 2 милиона. От 1990 г. прирастът е под 1,5 милиона годишно. В същото време средният демографски прираст в останалата част на света определено е по-висок от този в Европа. През 1950 г. например в Европа са живеели 21,7 % от населението на света, а през 2017 г. делът е по-малко от 10 %. Демографската тежест на Европа никога не е била по-ниска (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | По отношение на раждаемостта в периода от 1952 г. до 1961 г. в Европа е имало над 12 милиона раждания годишно. През 2000 г. тази стойност е спаднала на 7,3 милиона. Наблюдава се слабо увеличение поради миграция, която води относително младо население в Европа и подобрява раждаемостта в малцинство от държавите в ЕС. Броят на ражданията понастоящем варира между 7 и 8 милиона годишно. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Това трябва да се съпостави със смъртността. Смъртността се движи едновременно нагоре и надолу: нагоре поради доживяването до напреднала възраст на много поколения; надолу поради подобрените санитарно-хигиенни и медицински условия и по-здравословния начин на живот, които увеличават продължителността на живота в Европа (78 години за мъжете, 83 години за жените в ЕС-28). Като цяло от 1992 г. насам броят на смъртните случаи в Европа се движи в диапазона от 8 до 8,5 милиона годишно. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | От 1994 г. в Европа се наблюдава обезлюдяване всяка година: отрицателен естествен прираст вследствие на по-голямата смъртност спрямо раждаемостта. Това обезлюдяване засяга Германия, България, Хърватия, Испания, Естония, Финландия, Гърция, Унгария, Италия, Латвия, Литва, Португалия, Румъния и Словения. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Въпреки миграцията, при която мигрантите са по-млади от коренното население, Европа на XXI век е изправена пред застаряващо население. Делът на хората на възраст 65 години и повече в общото население е нараснал от 12,5 % през 1989 г. на 18,8 % през 2019 г. ЕИСК вече подчерта, че относителният дял на икономически активните лица сред населението в трудоспособна възраст е по-важен от коефициента на зависимост на възрастните хора, т.е. съотношението между хората в трудоспособна възраст и тези на възраст над 65 години. Поради това е необходимо да се използва капацитетът за работа на безработните и хората на непълна заетост. От съществено значение за справяне с демографското предизвикателство, свързано с продължителността на живота, са по-доброто интегриране на имигрантите на пазара на труда и достъпът до обучение за безработните и хората с несигурна работа. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Някои държави членки трябва да се справят с висока мобилност в рамките на Европа към държави членки с по-висок стандарт на живот, което изостря затрудненията, свързани със застаряването на тяхното население, тъй като напускат основно хората в младите възрастови групи. Те са изправени пред изтичане на работна сила от всички равнища на умения и най-вече на изтичане на мозъци, което е тревожно за засегнатите държави; те са инвестирали в образователни и обучителни системи, които след това са от полза за други държави, които могат да предложат по-добри работни и социални условия. През 2018 г. 36 % от мобилните работници имат високо равнище на образование, 40 % са със средно равнище, а 23 % — по-ниско равнище на образование. Въпреки това едва 20 % са били заети във висококвалифицирани професии, 60 % в професии с изисквания за средно равнище на умения и 20 % — в нискоквалифицирани професии (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Освен това движението на работници към икономически по-силни държави членки ускорява застаряването и спада на населението в източните държави членки. Ако това движение продължи със същия темп, населението на възраст над 65 години в Източна Европа ще бъде по-многобройно от това в западноевропейските държави (3). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Основната причина за движението на работници от източноевропейските държави към по-заможните държави членки е разликата във възнагражденията, социалната закрила и социалните стандарти, които остават много по-ниски, отколкото в старите държави членки. Докато разликата във възнагражденията между Източна и Западна Европа намаляваше до настъпването на кризата, след нейния край сближаването на възнагражденията във възходяща посока в Източна Европа спря (4). В някои източни държави членки високата емиграция доведе до недостиг на работна ръка. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Същевременно миграцията от Южна към Западна Европа се увеличи вследствие на икономическата криза (5) и последиците от нея. В този случай лошите перспективи на пазара на труда, включително високата безработица, доведоха до по-силна миграция от Южна към Западна Европа на всякакви работници независимо от квалификацията им. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Освен това за миграцията допринасят и фактори, които не са чисто икономически, като правни, културни и социални условия. Например, някои хора напускат страната си, за да се преместят в по-силно развити социални държави, които осигуряват по-добра социална закрила и по-добро здравеопазване. Освен това някои хора може да бъдат подложени и на дискриминация въз онова на религия, етнически произход или сексуална ориентация и в резултат на това да емигрират в държави членки, в които обществото е по-толерантно и правната система предоставя по-голяма защита. Като цяло е трудно да се измери мащабът на тези видове мобилност и тяхното въздействие върху демографските въпроси. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК призовава за цялостен подход към преодоляването на демографските предизвикателства. Този подход включва не само раждаемостта, но и въпроса за равновесието между професионалния и личния живот, заетостта, равенството между мъжете и жените, стабилни семейни политики, регионални политики и политики на сближаване, качеството на публичните инфраструктури и услуги. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Обсъждането на демографията означава да се говори за децата, майките и бащите, а не само за числа и статистика. Те са хора с планове за живота си независимо от вида на семейството. Европейските общества трябва да предоставят подкрепа и закрила на най-уязвимите, в тази област — децата, чиито права и интереси трябва да имат предимство. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК е приел няколко становища относно демографията. В някои от тях ЕИСК посочва, че държавите със стабилни семейни политики, които освен това са разнообразни по отношение на разпоредбите си и отразяват културата на съответните държави членки, се намират в по-добро демографско положение от тези, които имат слаби семейни политики или въобще нямат такива (6). В други становища Комитетът подчертава важността на стабилните политики за пазара на труда, които се основават на високо участие на пазара на труда и висококачествена заетост, като ефективен начин за преодоляване на демографските предизвикателства (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че вече са налице политики, които биха могли да се използват за преодоляване на демографските предизвикателства, по-специално с оглед неравенствата по отношение на икономиката и развитието. Европейският стълб на социалните права е важен инструмент за постигане на социално и икономическо сближаване във възходяща посока в ЕС, което ще спомогне също така за преодоляване на демографските предизвикателства. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че за гарантиране на положителни демографски тенденции в ЕС е от ключово значение да има среда, която предоставя на хората икономическа и социална стабилност и достойни стандарти на живот и труд, за което ролята на социалните партньори е важна. Това включва повече инвестиции в социална инфраструктура, семейни политики, висококачествени публични услуги и активни политики за пазара на труда. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | При проучването на политики, които са ефективни от демографска гледна точка, проличава, че те съчетават различни мерки, които са стабилни във времето. Това е важно, тъй като родителството и семейството по дефиниция са дългосрочни проекти. Във връзка със семейните политики следва да се обърне особено внимание на изложените на риск от бедност семейства, например семействата с един родител и многодетните семейства. Важно е да се има предвид, че след безработицата втората причина за изпадане в бедност е разпадането на семейството, а рискът от бедност нараства с броя на децата на издръжка в едно домакинство. ЕИСК призова за достоен минимален доход в ЕС (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК подчертава съществено важната роля на публичните услуги в социалните политики и подкрепата за семействата. Висококачествените, физически и финансово достъпни грижи и помощ (за деца, хора с увреждания и възрастни хора) са от ключово значение за справяне с демографските предизвикателства и подпомагане на прираста на населението. Недостатъчните инвестиции в публични услуги доведоха до недостиг на персонал и липса на подходяща инфраструктура. Следва да се обърне особено внимание на услугите за грижи за децата и на образованието, както и на политиките, съсредоточени върху по-възрастните поколения. Една от областите, в които най-ясно се вижда недостигът на инвестиции, са дългосрочните и здравните грижи за възрастните хора (9). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК призовава за повече инвестиции в публични услуги и социални политики, за да се посрещнат демографските предизвикателства. ЕИСК отново заявява мнението си, че публичните инвестиции в държавите членки могат да бъдат увеличени чрез използването на „златно правило“ за инвестициите със социални цели, което би довело до по-голяма гъвкавост в бюджетните правила. Съществуващите и бъдещите фондове на ЕС, по-специално Планът за инвестиции за Европа, следва да се съсредоточат в по-голяма степен и да осигурят по-голямо финансиране за социални инвестиции, подкрепа на семействата и насърчаване на равенството, тъй като това ще спомогне за преодоляване на демографските предизвикателства. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК подчертава количеството и значението на неплатения труд, който се извършва основно от жените, които поради семейна солидарност понасят по-голямата част от цената на грижите и подпомагането, подкрепят семействата и компенсират липсата на публична инфраструктура. Този действителен труд рядко бива признаван като такъв, въпреки че по преценки неплатените грижи и надомната работа възлизат съответно на 10 % и 39 % от брутния вътрешен продукт в света (10). Важно и справедливо е да се признае и подпомогне трудът на лицата, предоставящи безвъзмездни грижи, които обикновено са членове на семейството и са избрали да не работят, за да предоставят грижи и помощ на членове на семейството, които са болни или с увреждания, както и на други зависими членове на семейството. Наред с другото, трябва да се предоставят достатъчно инвестиции в инфраструктура за грижи. Държавите членки следва да бъдат насърчавани да признаят икономическата, социалната и моралната стойност на тази дейност, като предоставят на тези лица подходящ статут и финансова подкрепа и запазят техните социалноосигурителни права. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Специално внимание следва да се обърне на населението в селските райони, което застарява по-бързо от населението като цяло. В живота в селските райони в цяла Европа определяща тенденция е спадът на населението, тъй като младите хора са склонни да се преместват в големите градове с цел образование или работа. За борба с обезлюдяването на селските райони и малките и средноголемите градове една от основните мерки би било запазването на жизнения стандарт, включително перспективите за достоен пазар на труда, както и инвестициите в инфраструктурата, обществените услуги и образованието. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК подчертава важната роля на организациите на гражданското общество и социалните партньори при обсъжданията и разработването на политики относно демографските предизвикателства. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Значението на качествената заетост, активните политики за пазара на труда и политиките, които подкрепят равновесието между професионалния и личния и семейния живот.

| 4.1. | ЕИСК счита, че активните политики за пазара на труда, които допринасят за създаването на стабилна заетост и за благосъстоянието на работниците, са важни и ефективни мерки за справяне с демографските предизвикателства. В действителност по-голямата част от доходите на европейското население идва от труд и без създаване на работни места, положителни перспективи на пазара на труда, сигурност на пазара на труда и качествена заетост е трудно да се създаде семейство и да му бъдат осигурени достойни условия на живот. Посредством колективното договаряне социалните партньори могат да дадат важен принос за подобряване на възнагражденията, социалните условия и условията на труд. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК отбелязва доклада „Demographic scenarios for the EU“ (11) („Демографски сценарии за ЕС“), в който се посочва, че най-лесно осъществимата и ефективна мярка за коригиране на отрицателните последици от застаряването на населението не е нито съсредоточаване върху висока раждаемост, нито увеличаване на миграцията, а повишаване на участието на работната сила. В средносрочен и дългосрочен план е необходима по-балансирана демография, за да се гарантира равновесие на социалните ни разходи и динамиката на икономиката ни. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Мерките за борба с бедността сред работещите са от първостепенна важност за осигуряване на достойни условия на живот за семействата и на достоен живот за децата и родителите. ЕИСК отбелязва предложението на председателя на Комисията да се „гарантира, че всички работници в Съюза получават справедлива минимална работна заплата“ (12). Във връзка с това ЕИСК ще изготви проучвателно становище относно достойните минимални заплати в цяла Европа. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Един от начините за подпомагане на демографския растеж е да се осигурят качествени работни места, които са фактор за икономическа стабилност, достъп до обучение с цел подобряване на уменията и компетенциите на работниците и възможностите за съответстващите на тях сигурни и гъвкави условия на труд. Особено внимание следва да се обърне на режимите за работа на непълно работно време или на гъвкавите режими на работа, за да се подобри равновесието между професионалния и личния и семейния живот. Една от мерките, които дават възможност за по-добро равновесие между професионалния и личния живот и защитават семейния и личния живот в епохата на ускорена цифровизация, е правото на откъсване от работната атмосфера, което ЕИСК счита за добра практика (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | В предишни становища (14) ЕИСК е призовавал за активни политики за равенство между половете, за да се премахне разликата в заплащането между мъжете и жените и да се насърчат мерки, улесняващи равновесието между професионалния и личния живот. Проучвания показват, че участието на мъжете в задачи, свързани с полагането на грижи, е от полза за семействата и за европейската икономика и конкурентоспособност. Повишаването на участието на жените на пазара на труда би дало възможност за развиване на техния потенциал във времена, в които работната сила на ЕС намалява, а населението застарява. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Следва да се обърне специално внимание на младите работници, които са родители или може да станат такива. Средната младежка безработица в ЕС остава по-висока, отколкото сред работещото население като цяло, и може да варира от 5 % до 40 % в някои държави (15). Освен това младите хора са засегнати в особено голяма степен от несигурни условия на труд (16). В допълнение липсата на създаване на работни места, положителни перспективи на пазара на труда, сигурност на пазара на труда, както и трудностите при наемането или придобиването на жилища ги затруднява да планират бъдещето, да станат независими и да създадат семейство. Следва да се развива достъпът до качествена заетост за младите хора: това би им дало сигурността, от която се нуждаят, за да създадат семейство. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В другия край на поколенческата верига са необходими политики за подпомагане на по-възрастните работници на пазара на труда, така че те да могат да работят до достигане на предвидената в действащото законодателство на тяхната държава пенсионна възраст (17). Това би могло да се постигне чрез подобряване на възможностите за заетост и условията на труд, така че да се създаде работа, която отчита по-добре потребностите на по-възрастните хора. Следва да се обърне специално внимание на дискриминацията, основана на възраст, на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Особено внимание следва да се обърне и на здравословните и безопасните условия на труд предвид факта, че остаряването води до повишен риск от поява на здравословни проблеми. Във връзка с това от съществено значение е трудът да се организира и работните места да се проектират по начин, който може да предотврати тези заболявания и да даде възможност на повече служители да работят до достигане на редовната пенсионна възраст (18). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Относимост на семейните политики за постигане на динамична демография

| 5.1. | В държавите членки, които прилагат активни семейни политики, има по-висока раждаемост от тези, които имат слаби семейни политики или въобще нямат такива. Целта е да се гарантира, че раждането на деца, които са бъдещето на Европа, няма наказателен ефект върху стандарта на живот или перспективите за професионално развитие. За да се постигне това, е необходимо съчетание на фискални мерки, социално законодателство, пряка финансова помощ и ефективни и финансово достъпни публични услуги, включително системи за грижи за децата. Когато бъдат приложени, тези политики са ефективни (19). За да останат такива обаче, те трябва да бъдат устойчиви и да съставляват стабилна законодателна основа. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Тези семейни политики обаче са част от по-широка рамка, която гарантира тяхната ефективност: работни места, икономическа и социална динамика, ориентирана към семейството култура, адаптирана политика за жилищно настаняване, ефективна образователна система и политики за околната среда. На последно място, семейният живот и професионалният живот представляват основна загриженост на европейските мъже и жени, поради което и двата аспекта трябва да представляват заемаща централно място загриженост на европейското общество. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Демографията е област с дългосрочна перспектива и изисква координирани европейски действия. ЕС следва да разработи общи насоки, основани на солидарността между поколенията и равенството между половете, като се отчитат националните култури и различията в социалната политика. Настоящото положение в Европейския съюз изисква също и мерки с цел повишаване на раждаемостта. Както се казва, „да управляваш, означава да предвиждаш“ и затова е от съществено значение да се действа днес. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Миграция, включително мобилност в рамките на ЕС

| 6.1. | По отношение на ролята на имиграцията за преодоляване на демографските предизвикателства ЕИСК отново изразява становището си, че имиграцията оказва благотворно влияние върху прираста на населението и на работната сила. Ако естественият прираст на населението стане отрицателен, имиграцията може да спомогне за поддържане на постоянен брой на общото население и на работната сила. Разбира се, имиграцията не е единственото решение за справяне с последиците от демографското застаряване в Европа. Въпреки това тя би могла да бъде и решение за недостига на работна ръка и умения, които не са свързани с демографските процеси (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Освен това следва да се внимава да не се насърчава системната миграция на хората с висока квалификация и умения, която влошава недостига на умения в развиващите се държави, което би навредило на тяхното икономическо и социално развитие. Важно е също така да се прилагат активни политики за прием и интеграция, за да се преодоляват трудностите при установяването на новодошлите в нова държава и нова култура. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Свободното движение на гражданите на ЕС е основна свобода на Съюза. Високите нива на миграция в рамките на ЕС обаче могат да породят особени предизвикателства за държавите членки на произход, като ускоряване на застаряването или загуба на работна сила и умения, а също и за приемащите държави членки. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Въпросът е дали тази мобилност в рамките на ЕС е необратима или е само временна и връщането в държавата на произход ще бъде обичайната ситуация. Всъщност голяма част от хората, напускащи собствената си страна, се завръщат в нея след две години. Това е един вид кръгова мобилност. Такива движения са взаимно обогатяващи за съответните държави. За целта би било необходимо икономическо и социално сближаване във възходяща посока между изтока и запада и между юга и запада. Намаляването на съществуващата разлика е най-добрият начин за забавяне на това изтичане на работна сила. |
| --- | --- |

6.4.

Брюксел, 7 май 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Gérard-François Dumont „Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants“ („Гледана от границите си, Европа е застаряваща, но привлекателна за мигрантите“), Diploweb, La revue géopolitique, 3.11.2019 г.

1

Diploweb

La revue géopolitique

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

2

(3)  Demographic Scenarios for the EU („Демографски сценарии за ЕС“), 2019 г., https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu.

3

Demographic Scenarios for the EU

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

4

(5)  Годишен доклад за 2018 г. относно трудовата мобилност в рамките на ЕС, окончателен доклад за 2018 г.

5

(6)  ОВ C 218, 23.7.2011 г., стр. 7 и ОВ C 161, 13.7.2007 г., стр. 66.

6

(7)  ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 1 и ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 60.

7

(8)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1.

8

(9)  ОВ C 71, 24.2.2016 г., стр. 46.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3.

10

(11)  Demographic Scenarios for the EU („Демографски сценарии за ЕС“), 2019 г.

11

Demographic Scenarios for the EU

(12)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 142.

12

(13)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 52

13

(14)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 44 и ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 26.

14

(15)  Реч на г-жа фон дер Лайен.

15

(16)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 60.

16

(17)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 142.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf

18

(19)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 60.

19

(20)  ОВ C 110, 22.3.2019г, стр. 1.

20

---

| 14.7.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 232/8

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчиво финансиране за учене през целия живот и развитие на умения в контекста на недостиг на квалифицирана работна ръка“

(проучвателно становище по искане на хърватското председателство)

(2020/C 232/02)

| Докладчик: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Pavel TRANTINA |

Докладчик:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Съдокладчик:

Pavel TRANTINA

| Искане от хърватското председателство на Съвета | Писмо, 10.9.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Дата на решението на Бюрото | 24.9.2019 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.5.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 551 — дистанционно проведена пленарна сесия |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 254/1/6 |

Искане от хърватското председателство на Съвета

Писмо, 10.9.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Дата на решението на Бюрото

24.9.2019 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

3.3.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

7.5.2020 г.

Пленарна сесия No

551 — дистанционно проведена пленарна сесия

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

254/1/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства акцента в писмото за определяне на ресора на члена на Комисията Nicolas Schmit (1) относно прилагането и актуализирането на програмата за уменията, като в нея се постави акцент върху определянето на недостигащите умения и осигуряването им, както и подкрепата за преквалификацията като част от справедливия преход, както и се проучи идеята за предлагане на индивидуални сметки за обучение като един от възможните начини да се даде възможност на възрастните (както наети, така и безработни) да натрупват права за обучение и да ги използват за обучение с гарантирано качество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът подкрепя заключенията на Съвета относно ключовата роля на политиките за учене през целия живот за овластяване на обществата с цел осъществяване на технологичния и екологичен преход в подкрепа на приобщаващия и устойчив растеж (2), приети на 8 ноември 2019 г., в които се оправя призив към Комисията „да осъвремени ефективността, мащаба и целевите групи на прилаганите политики за учене през целия живот, за да се отговори по-добре на потребностите от учене, произтичащи от промените в обществото и света на труда, включително чрез по-нататъшно развитие на европейското пространство за образование“ (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК оценява факта, че един от приоритетите на хърватското председателство на Съвета на ЕС (4) е инвестирането в научни изследвания и иновации, по-голяма достъпност на висококачествено обучение и ученето през целия живот, както и развиване на нови умения, адаптирани към работните места на бъдещето. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства факта, че в своето съобщение относно „Силна социална Европа за справедливи промени“ (5) — в което се посочва, че уменията са от ключово значение за бъдещето — Европейската комисия насърчава държавите — членки на ЕС, да осигурят приобщаващо и висококачествено образование и обучение от ранна възраст и да подкрепят хората в непрекъснатото им развитие през цялата им кариера. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава Европейската комисия и държавите членки да предприемат ефективни действия за прилагането на първия и четвъртия принцип на Европейския стълб на социалните права (ЕССП), за да гарантират качествено и приобщаващо учене през целия живот като право на всички граждани в Европа на работните места и извън тях и за да подпомагат прилагането на тези принципи с устойчиво публично финансиране, договорено със социалните партньори и гражданското общество. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК би искал да се постави особен акцент върху достъпа на най-уязвимите групи в обществото до възможностите за учене през целия живот. Следва да се предоставя ефективна подкрепа на работниците със всякакви умения и равнища на квалификация и от всякакви по размер предприятия и организации, независимо от географския район, в който се намират, като същевременно се гарантира устойчиво финансиране от публични органи, дружества и профсъюзи, например чрез индивидуални сметки за обучение или други схеми и инструменти в съответствие с националните практики. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК предлага в съответните политически рамки и предстоящата стратегическа рамка „Образование и обучение 2030“ Европейската комисия да бъде по-амбициозна при определянето на показатели и референтни стойности за ученето през целия живот, по специално за участието на възрастни — включително служители — в образование и обучение. Комисията би трябвало да гарантира, че финансовите инструменти на ЕС, като програмата „Еразъм+“, Европейския социален фонд (ЕСФ), програмата InvestEU, Плана за инвестиции за устойчива Европа (SEIP), Фонда за справедлив преход (ФСП) и други съответни инструменти на Съюза, подпомагат постигането на тези цели ефективно и във взаимодействие помежду си. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Освен това ЕИСК призовава институциите на ЕС да се договорят за единна и приобщаваща рамка за ключови умения, която да надхвърля училищното образование, като по този начин се обърне внимание на необходимостта от учене за възрастни и придобиването на житейски умения, и се акцентира по-специално върху уменията за учене и уменията за демократично гражданство, които са от съществено значение за подкрепа на възрастните при поемането на активна роля в обществото. ЕИСК призовава и за повече инвестиции в среди за неформално и самостоятелно учене, които са от особено значение по отношение на придобиването на тези компетентности. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че в контекста на европейския семестър е необходимо да се постигне съгласуваност между призива на Европейската комисия за устойчиви инвестиции в образованието и обучението и призива за мерки за оптимизиране, които в някои случаи са във вреда на тези инвестиции. Публичните инвестиции в областта на ученето през целия живот, и по-специално за възрастни, трябва да бъдат увеличени във всяка държава членка. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК отново призовава за по-голямо внимание към социалните инвестиции, наред с другото, в образование, обучение и учене през целия живот. ЕИСК предлага да се обсъди дали „златното правило“, а именно за изключването на ориентираните към бъдещето публични инвестиции от изчисляването на нетните публични дефицити по фискалните правила на Европейския съюз, не би могло да се прилага и за социалните инвестиции, подкрепяни от структурните фондове на ЕС. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК призовава бъдещите председателства на ЕС и Европейската комисия да продължават да разширяват сътрудничеството между вземащите решения лица на най-високо равнище, следвайки инициативата на съвместното заседание на Съвета на министрите на финансите и на образованието от ЕС, за да се обсъди как да се осигури устойчиво публично финансиране за образование и обучение, по-специално за ученето за възрастни. Необходимо е също така да се работи с министрите по въпросите на заетостта и социалните въпроси. Подобно сътрудничество следва да се осъществява и на национално равнище. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК призовава държавите членки да гарантират ефективно подпомагане за работещите и безработните лица, които срещат затруднения при достъпа до качествено и приобщаващо образование и обучение за възрастни, като осигуряват целево финансиране за нуждаещите се, като безработните, работниците, упражняващи нестандартни форми на заетост, нискоквалифицираните работници, хората с увреждания, възрастните и хората от групи в неравностойно социално-икономическо положение, като същевременно се взема предвид измерението на пола. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК предлага в съответствие с насока за заетостта No 6: „Усъвършенстване на предлагането на работна ръка и на уменията“, която призовава държавите членки да се стремят да гарантират трансфера на права за обучение по време на преходите в професионалния живот, да се разгледат мерки като определянето на показатели, свързани с публичните и частните инвестиции в професионално образование и обучение (ПОО), и достъпа на работниците до платен отпуск с цел обучение (6). Това би трябвало да позволи на всеки да предвиди нуждите на пазара на труда и да се адаптира по-добре към тях. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК счита, че държавите членки следва да подкрепят публичния сектор, както и доставчиците на образователни услуги с нестопанска цел и организациите на гражданското общество, да поддържат финансирането за осигуряване на висококачествено приобщаващо и по-достъпно учене през целия живот. Високото качество на предоставяното образование и обучение би трябвало да бъде гарантирано чрез механизми за осигуряване на качеството, подкрепени например от EQAVET и други инструменти. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК счита, че за осигуряването на ефективни инвестиции в повишаване на квалификацията и в преквалификация на работещите в предприятията са необходими допълнителни данни относно инвестициите на предприятията и финансовата подкрепа от правителствата. Собственият принос на работниците, профсъюзите и другите заинтересовани страни следва да бъде надлежно анализиран и да бъде включен в политическите дискусии с акцент върху инвестициите в различни умения. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК счита, че демократичното управление на разработването и изпълнението на политиката за учене през целия живот, включително провеждането на ефективен социален диалог и консултации с организираното гражданско общество, увеличава ефективността на инвестициите с оглед на постигането на целите на политиката. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК насърчава държавите членки да се възползват в най-голяма степен от възможностите, предлагани от наличните фондове на ЕС, които следва да бъдат подкрепени и с национални средства. Във всеки случай предстоящата МФР следва да противодейства на ограничението на бюджетните възможности за учене през целия живот на равнището на държавите членки и на равнището на ЕС. Самите програми следва да бъдат по-приобщаващи, по-прости и по-лесни за управление за по-малките бенефициери и за по-малките проекти. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК отбелязва, че е важно да се прави редовен преглед на ефективността на финансовите и нефинансовите мерки за подпомагане при достигането до специфични групи възрастни, както и на ефикасността при използването на ресурсите. Трябва да бъдат въведени надеждни механизми за мониторинг и оценка. Резултатите от оценките следва да бъдат налични и използвани в процеса на изготвяне на политиката във връзка с ученото през целия живот. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | ЕИСК счита, че има необходимост от механизми за финансиране, които мобилизират национални ресурси и включват подходящо поделяне на разходите между публичните органи и частните субекти, физическите лица и други съответни заинтересовани страни (например социалните партньори, доставчиците на обучение, НПО). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | ЕИСК призовава в политиките за образование, обучение и учене през целия живот да бъде включено по-нюансирано разбиране за потребностите на учебните среди, ръководено от основополагащия принцип за подпомагане на индивидуалния и уникален потенциал на учащите. Това означава признаване, включително чрез постоянни инвестиции, на стойността на учебната среда извън формалното образование като динамични центрове за развиване на компетентности — от които последното може да почерпи също и експертен опит във възприемането на по-приобщаващи и иновативни подходи към удовлетворяването на потребностите на учащите. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | За да бъде успешно ученето през целия живот, ЕИСК отправя призив към лицата, отговорни за взимането на решения в ЕС и на национално равнище, да обърнат внимание на следните предизвикателства за средата за учене през целия живот и да подкрепят финансово решенията на тези проблеми, в съответствие с обхвата на отговорностите си: |
| --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | разработване и прилагане на дългосрочни стратегии за насърчаване на сътрудничеството между доставчиците на формално, неформално и информално учене от гледна точка на учащите се; |
| --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | гарантиране, че учащите могат да играят активна роля в своите учебни пътеки, като ги проектират на първо място въз основа на своите потребности; |
| --- | --- |

1.21.2.

| 1.21.3. | подкрепа за учащи се от всички възрасти и с различен произход за достъп, съчетаване и придвижване между различни форми на учене, в съответствие с техните лични нужди и способности; |
| --- | --- |

1.21.3.

| 1.21.4. | третиране на валидирането на неформалното и самостоятелното учене (както е посочено в Препоръката на Съвета относно валидирането (7)) като неотложен приоритет; |
| --- | --- |

1.21.4.

| 1.21.5. | подобряване на предоставянето на възможности за учене през целия живот на местно равнище чрез използване на съществуващите общностни и образователни инфраструктури. |
| --- | --- |

1.21.5.

2.   Обща информация

| 2.1. | Както посочва Съветът (8), ученето през целия живот обхваща целия период от образованието и грижите в ранна детска възраст до периода след пенсиониране, включително целия спектър на формалното, неформалното и информалното учене, които имат за цел подобряване на знанията, уменията и компетентностите от лична, гражданска, социална и/или свързана с трудовата дейност перспектива. Ученето през целия живот разглежда всеки като субект на обучението и дава възможност на всички да придобият необходимите знания, за да участват като активни граждани в обществото на знанието, както и на пазара на труда, като създава условия за свободното движение на европейските граждани. В настоящото становище акцентът се поставя върху устойчивото финансиране за учене през целия живот и развитие на умения в контекста на недостиг на квалифицирана работна ръка. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Процесите на учене протичат навсякъде и постоянно, активно и пасивно, във формална, неформална и самостоятелна среда. Затова ЕИСК призовава в политиките за образование, обучение и учене през целия живот да бъде включено по-нюансирано разбиране за потребностите на учебните среди, ръководено от основополагащия принцип за подпомагане на индивидуалния и уникален потенциал на учащите. Чрез устойчиво публично финансиране би трябвало да се насърчава образованието, което обхваща множество аспекти, така и образованието през целия живот, и следва да се обръща специално внимание на по-възрастните поколения, като се осигурят ресурси за предоставяне на средства, адаптирани към техните начини на учене. Ето защо ЕИСК отново заявява (9), че финансирането както на равнището на ЕС, така и на национално равнище трябва да се инвестира, наред с останалото, в приобщаващи и висококачествени форми на образование и обучение, които би трябвало да бъдат достъпни и приемливи за всички и ориентирани към настоящите и бъдещите потребности на пазара на труда. Възвращаемостта от ученето за възрастни може да бъде оценена като също толкова висока, колкото тази от първоначалното образование и обучение и дори от по-високо равнище на образование (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въздействието на глобалните тенденции, като например икономически, технологични, екологични, социални и промишлени промени вследствие на цифровата революция, е огромно — от икономиката, иновациите, науката и образованието до здравеопазването, устойчивостта и управлението — и бързо преобразява света на труда и профилите на уменията за много професии. Темпът на промяна изисква непрекъсната квалификация, преквалификация и повишаване на квалификацията на всички граждани през целия им живот, като се обръща особено внимание на предоставянето на ефективно подпомагане на работещите и на безработните от страна на публичните органи, предприятията чрез индивидуални сметки за обучение и други източници. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В същото време революционният характер на тези промени затруднява все повече прогнозирането на бъдещите нужди от умения. Предлагането на умения също се развива, но адаптирането към възникващите потребности от умения отнема време. Въпреки че работодателите подчертават значението на НТИМ, цифровите умения и ПОО, понастоящем се наблюдава преход към „меки“/универсални умения (11), които дават възможност на хората да се приспособяват към работната среда и различните житейски ситуации (12). Тези умения обикновено се развиват в организации, предлагащи неформално образование (младежки организации и т.н.) и устойчивата финансова подкрепа за тези доставчици е от съществено значение. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Освен това е важно сега да се инвестира в стратегическото разработване на нови програми за обучение. Те са ключови инструменти на политиката, за да се отговори на потребностите от умения и техния недостиг, и инвестирането в тях може да отнеме известно време, за да се постигнат резултати, особено за програми на по-високи равнища и с по-голяма продължителност. За да може системата за образование и обучение да бъде информирана на достатъчно ранен етап, системното предвиждане на умения е от съществено значение, за да се даде възможност за стратегически отговори и да се предотвратят несъответствията между търсените и предлаганите умения (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ситуацията с неотдавнашната пандемия от COVID-19 в целия свят показа, че ученето може да се адаптира бързо към промените в обстоятелствата, ако това е необходимо. Учащите се развиват различни нови подходи, като самостоятелно учене или обучение, базирано на проекти, стават по-любопитни и подобряват уменията си в областта на информационните технологии, за да участват в дистанционно обучение. Използват се редица цифрови платформи, предоставяни безплатно. Основни трансверсални умения помагат както на учащите се, така и на учителите да се приспособят към тази промяна. Когато животът се „нормализира“, обществото следва да извлече поуки от този опит и да продължи да развива тези подходи и умения, като инвестира в тях в достатъчна степен, за да даде възможност на всички учащи се, независимо от социалното им положение, да участва и да се възползва от тях. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Политически контекст

| 3.1. | В съобщението на Комисията „Силна социална Европа за справедливи промени“ (14) се подчертава, че уменията са от ключово значение за бъдещето. Уменията позволяват на хората да се възползват от предимствата на бързия ход на промените на работното място. Половината от настоящата работна сила ще трябва да актуализира своите умения през следващите пет години, а цифровият и екологичният преход ще изискват нови набори от умения. ПОО, заедно с чиракуването, могат да повишат пригодността за заетост както на младежите, така и на възрастните хора и да отговорят на променящите се нужди на предприятията. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК припомня, че правото на образование е залегнало в устава на ЮНЕСКО (1945 г.) под заглавието „образование за всички“, а ученето през целия живот получава все по-голямо внимание в контекста на целите за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН, като е застъпено основно в ЦУР 4 относно образованието. ЦУР4 се разглежда като насока за подобряване на наборите от умения и стимулиране на икономиката, а също и за способстване на постигането на целите за културното многообразие и мира. Конкретните задачи на ЦУР, които определят ролята на ученето през целия живот, обаче не включват никакви референтни показатели по отношение на финансирането (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК подчертава нуждата от прилагане на първия и четвъртия принцип на Европейския стълб на социалните права (ЕССП), като качественото и приобщаващото образование, обучение и учене през целия живот се превърне в право за всички в Европа. Необходимо е да се подпомага прилагането на тези принципи с устойчиво публично финансиране, договорено със социалните партньори и организираното гражданско общество. Това право трябва да се превърне в реалност, за да се гарантира, че всички възрастни имат равен достъп до качествено и приобщаващо образование и обучение както на работното място, така и извън него. Би трябвало да се предоставя ефективно подпомагане на работещите с всякакви равнища на умения и в предприятия от всякакъв размер, независимо от географския район, в който работят. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава, че правата и принципите на ЕССП, включително правото на качествено и приобщаващо образование, обучение и учене през целия живот на национално равнище, трябва да се прилагат с подходящи публични инвестиции (16). Бюджетните средства обаче в някои случаи все още подлежат на строгите бюджетни ограничения на вътрешния пазар и на фискалните правила, определени в Пакта за стабилност и растеж, и за правителствата продължава да бъде предизвикателство намирането на необходимите публични средства за постигане на нов социален баланс. Противоречието между задължителните бюджетни правила и набора от права и принципи без ресурсите за тяхното прилагане остава нерешено. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В доклада на Световната комисия на МОТ относно бъдещето на труда „Работа за по-светло бъдеще“ (17) се посочва, че осигуряването на ефективни възможности за учене през целия живот за всички е съвместна отговорност, изискваща активното участие и подкрепа на правителствата, работодателите и работниците, както и на образователните институции. Правителствата, в сътрудничество със социалните партньори, трябва да разширят и преконфигурират политиките за развитие на умения, службите по заетостта и системите за обучение, за да осигурят на работниците времето и финансовата подкрепа, от която се нуждаят, за да учат. В доклада се предлага създаването на система за права на учене чрез преконфигурирана система за „трудово осигуряване“ или „социален фонд“, както и въвеждането на „индивидуални учебни сметки“, които биха позволили на работниците да получават платен отпуск, за да участват в обучение. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК приветства важната инициатива на финландското председателство на Съвета, което организира първото досега съвместно заседание на Съвета между министрите на финансите и на образованието от ЕС, за да се обсъди важното значение на публичното финансиране за образованието и обучението. Комитетът призовава бъдещите председателства на ЕС и Европейската комисия да продължат тази инициатива за разширяване на сътрудничеството между вземащите решения лица на най-високо равнище. Необходимо е също така да се работи с министрите по въпросите на заетостта и социалните въпроси. Освен това ЕИСК изразява желание този вид сътрудничество да се осъществява на национално равнище. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК подкрепя акцента в писмото за определяне на ресора на члена на Комисията Nicolas Schmit (18) относно прилагането и актуализирането на програмата за уменията, определянето на недостигащите умения и осигуряването им, както и подкрепата за преквалификацията като част от справедливия преход. Проучване на идеята да се предложат индивидуални сметки за обучение е един от възможните начини, които могат да позволят на хората в трудоспособна възраст да натрупват права за обучение и да ги използват за обучение с гарантирано качество. ЕИСК призовава държавите членки да осигурят тристранно сътрудничество и споделена отговорност във връзка с разпределението на наличните публични ресурси за обучение на служителите. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Комитетът със задоволство отбелязва, че в заключенията на Съвета относно ключовата роля на политиките за учене през целия живот за овластяване на обществата с цел осъществяване на технологичния и екологичен преход в подкрепа на приобщаващия и устойчив растеж (19), приети на 8 ноември 2019 г., се оправя призив към Комисията „да осъвремени ефективността, мащаба и целевите групи на прилаганите политики за учене през целия живот, за да се отговори по-добре на потребностите от учене, произтичащи от промените в обществото и света на труда, включително чрез по-нататъшно развитие на европейското пространство за образование (20), като ученето през целия живот бъде отразено в бъдещата стратегическа рамка за сътрудничество в областта на образованието и обучението и се използват възможностите, предоставени „Еразъм+“, Европейския социален фонд и други инструменти на Съюза в тази област“. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Актуално състояние

| 4.1. | Въпреки че липсват сведения за общите инвестиции в учене през целия живот, данните (21) показват, че за публични разходи за образованието за възрастни се отделят само около 0,1 до 0,2 % от БВП. Общите разходи за образованието за възрастни, включително други финансови източници, като например финансиране чрез работодатели, такси на учащите, варират между 1,1 и по-малко от 0,6 % от БВП. Същевременно последните оценки на Cedefop показват, че в ЕС-28+ има 128 милиона възрастни с потенциал за повишаване на квалификацията и преквалификация, представляващи 46 % от възрастното население на тази област (22). Едва 11,1 % от възрастните са ангажирани в учене за възрастни, докато Европейският съюз си беше поставил за цел до 2020 г. да постигне дял от 15 %, който не успя да изпълни. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В заключенията на Европейския съвет от Лисабон (23) за всички заинтересовани страни се определят ясни цели за увеличаване на годишните инвестиции в човешки ресурси на глава от населението, докато в Насоките за заетостта (13, 14 и 16) (24) държавите членки се призовават да определят съответстващи цели. ЕИСК приветства факта, че в докладите по държави на Европейската комисия за 2019 г. (25)
  в рамките на процеса на европейския семестър се отправя призив за увеличаване на инвестициите в образование и обучение в 16 държави (26) и в умения в 24 държави (27), за да се компенсират прилаганите в продължение на десетилетие бюджетни съкращения и недостатъчно финансиране на образователните системи с техните добре документирани вредни последици за качественото образование, педагогическия персонал и инфраструктурата (28). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва, че съществува очевидна липса на съгласуваност между призива на Европейската комисия за устойчиви инвестиции в благоприятстващи растежа области, като например всички сектори на образованието, и призива за мерки за оптимизиране, които са в техен ущърб. В съобщение на Комисията относно основните констатации от докладите по държави (29) на европейския семестър през 2019 г. се описва благоприятен икономически сценарий за подобряване на публичните финанси във всяка държава членка. При все това в съобщението се отправя и предупреждение за глобална несигурност, както и призив към държавите членки да продължават да стимулират производителността, да подобряват устойчивостта на своите икономики и да гарантират, че икономическият растеж е в полза на всички граждани. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Общи бележки

| 5.1. | Държавите членки трябва да предоставят възможности за обучение на всички — както на безработните, така и на работещите, мъже и жени. За тази цел в насока за заетостта 6: „Усъвършенстване на предлагането на работна ръка и на уменията“ следва да се разгледат и изискат мерки, като определянето на показатели, свързани с публичните и частните инвестиции в ПОО, и схеми, които позволяват на работниците да вземат платен отпуск с цел обучение (30). Във връзка с това ЕИСК вече посочи необходимостта от гарантиране на достойни условия на живот по време на обучението. Следва да бъдат взети предвид и разгледани мерки на ЕС с оглед на това инструментите за добри практики, използвани в някои държави — членки на ЕС, като безвъзмездни средства, заеми, колективни споразумения относно платен отпуск за обучение или други разпоредби, да се превърнат в стандартна практика в другите държави членки (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Социалните партньори и организациите на гражданското общество също имат водеща роля в управлението на системата за образование и обучение, включително предвиждането и осигуряването на умения, и споделената отговорност на социалните партньори на равнище дружество е от съществено значение както за инвестирането в насочено към бъдещето образование и обучение на тяхната наета работна сила, така и за поемането на необходимите разходи за преквалификация на всички работници, които те са съкратили. Сред тях най-уязвими са възрастните хора. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Обсъждането на предложение на ЕС за индивидуални сметки за обучение е на много ранен етап, но съществуват редица съображения, които следва да бъдат доразвити, за да бъде въведено такова предложение, например дали обучението на работниците се определя със закон и/или колективен трудов договор, които трябва да бъдат спазвани, за да се гарантира, че работодателите и работниците могат да определят съдържанието, мястото и времето на обучение. Следователно това е въпрос от компетентността на държавите членки и препоръките към държавите членки относно това как следва да се осигурява финансиране във връзка с индивидуалните сметки за обучение и кой следва да получава финансовата подкрепа (дружества, институции за обучение, публични служби по заетостта или работници) трябва да бъдат определени чрез социален диалог при спазване на колективните трудови договори и националното законодателство. Важно е в тези обсъждания да се обърне внимание на многообразието от национални системи и подходи и социалните партньори да играят важна роля. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Комитетът отново призовава за по-голямо внимание към социалните инвестиции, наред с другото, в образование, обучение и учене през целия живот. ЕИСК вече призова да се обмисли прилагането на принципа на „златното правило“, т.е. за изключване на ориентираните към бъдещето публични инвестиции от изчисляването на нетните публични дефицити съгласно фискалните правила на ИПС (32). ЕИСК предлага да се проведе дискусия по въпроса дали „златното правило“ би могло да намери приложение и за социални инвестиции, финансирани със средства от структурните фондове на ЕС (33). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Съчетанието от гъвкаво, адаптирано и персонализирано подпомагане за учене, като се започне с професионално ориентиране през целия живот, помага и на неактивните и дълготрайно безработните да започнат работа, което води до социални и икономически ползи, както и до дългосрочни икономии на социални разходи. Едно оптимално съчетание от компоненти или характеристики на подхода може да създаде условията за консолидиране, развиване и изпълнение на Препоръката на Съвета относно повишаване на уменията (34) по устойчив начин, независимо от факта, че целевите групи, нуждите от умения и правителствата се променят с времето. Предоставянето на обучение трябва да бъде планирано по начин, който насърчава и подкрепя мобилността между отделните сектори и вътре в тях. Осигуряването на тези преходи е от полза за пригодността за заетост на работниците и за способността на работодателите да привличат нови служители. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК счита, че държавите членки следва да подкрепят публичния сектор, както и доставчиците на образователни услуги с нестопанска цел и организациите на гражданското общество, да поддържат финансирането за осигуряване на възможности за висококачествено учене през целия живот, което би трябвало да бъде по-достъпно. Високото качество на предоставяното обучение следва да се гарантира чрез механизми за осигуряване на добро качество. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | До голяма степен подобряването на инвестициите в учене за възрастни и обучение на служителите е свързано с подходящ научноизследователски принос за разработването, реформирането и изпълнението на политиките и системите за учене през целия живот. За да се осигурят ефективни инвестиции в повишаване на квалификацията и в преквалификация на работещите в предприятията, са необходими допълнителни данни относно инвестициите на предприятията и финансовата подкрепа от правителствата. Собственият принос на работниците, профсъюзите и другите заинтересовани страни следва да бъде надлежно анализиран и да бъде включен в политическите дискусии с акцент върху инвестициите в обучение за придобиване на различни умения (професионални, свързани с предприятията, ключови компетентности, основни умения и др.) за работници с различни нива на умения както жени, така и мъже, обучение в рамките на предприятията и извън тях, предоставяне на обучение от други доставчици и т.н. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Поради широкия кръг и огромен брой различни доставчици на учене за възрастни липсва координация както на равнището на държавите членки, така и на европейско равнище. Един интегриран подход, който свързва много области на политиката и заинтересовани страни, със специален акцент върху демократичното управление на разработването и изпълнението на политиката за учене през целия живот, включително ефективен социален диалог със социалните партньори и консултации с гражданското общество, може да подобри политическата ефективност на инвестициите и по този начин да увеличи шансовете, че ще бъдат достигнати изключително разнообразните целеви групи и ще бъдат удовлетворени потребностите на уязвимите лица. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | За да бъде успешно ученето през целия живот, ЕИСК отправя призив към лицата, отговорни за взимането на решения в ЕС и на национално равнище, да обърнат внимание на следните предизвикателства за средата за учене през целия живот и да подкрепят финансово решенията на тези проблеми, в съответствие с обхвата на отговорностите си: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | разработване и прилагане на дългосрочни стратегии за насърчаване на сътрудничеството между доставчиците на формално, неформално и информално учене, за да се осигурява подкрепа за потребностите на обучаващия се от образование и обучение; подобни стратегии би трябвало да бъдат създадени съвместно с тях и да включват подкрепа за техните представителни сдружения на регионално, национално и европейско равнище, за да бъдат устойчиви; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | гарантиране, че учащите могат да играят активна роля в своите учебни пътеки, като ги проектират на първо място въз основа на своите потребности, като им се предоставя възможност да се превърнат в активни творци, а не в пасивни потребители на знания и иновации; |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | подкрепа за учащи се от всички възрасти и с различен произход за достъп, съчетаване и придвижване между различни форми на учене, в съответствие с техните лични нужди и способности, посредством по-гъвкави системите за образование и обучение и осигуряването на висококачествено ориентиране през целия живот; |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | третиране на валидирането на неформалното и самостоятелно учене (както е посочено в Препоръката на Съвета относно валидирането (35)) като неотложен приоритет с оглед на потенциала му за повишаване на видимостта на всички умения, компетентности и знания, които могат да подкрепят пълноценното участие в обществото и на пазара на труда, особено за уязвимите групи (36); |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | подобряване на предоставянето на възможности за учене през целия живот на местно равнище чрез използване на съществуващите общностни и образователни инфраструктури, за да се създадат мултифункционални учебни пространства, отворени за всички; такива „общностни центрове за обучение през целия живот“ вече съществуват в различни форми в държавите членки, но следва да се превърнат в основна концепция за разработване на политики. |
| --- | --- |

5.9.5.

6.   Конкретни бележки относно европейски и национални източници на финансиране и политики, необходими за осигуряване на устойчиво финансиране (37)

6.1.   Относно източници на финансиране от ЕС

| 6.1.1. | В своята многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. Европейската комисия обяви няколко начина за подобряване на инвестиционния план на ЕС, като в рамката на InvestEU се въведе създаването на специален компонент за социални инвестиции и умения. Това показва ангажимент за отделяне на средства за социални инвестиции и за създаване на подходящите инструменти за тяхното осъществяване. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Комисията и държавите членки следва да използват възможностите, предлагани от фондовете на ЕС (като ЕСФ, програмата „Еразъм+“, ЕФСИ и други съответни инструменти на ЕС), и да оползотворяват по най-добър начин наличните финансови средства на ЕС. Във всеки случай предстоящата МФР следва да противодейства на ограничението на бюджетните възможности за учене през целия живот на равнището на държавите членки и на равнището на ЕС (38). Фондовете на ЕС могат да играят важна роля в развиването на умения/ученето през целия живот, но прекомерното разчитане на тях може да породи загриженост за устойчивостта на финансирането, тъй като финансирането от ЕС се разпределя за проекти и по своя характер е временно. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | За да се осигурят устойчиви национални инвестиции в учене през целия живот и в учене за възрастни, процесът на европейския семестър играе съществена роля в подчертаването на необходимата насоченост на финансирането. За ефективното изпълнение на националните/регионалните политики за учене през целия живот трябва да бъде осигурено достатъчно финансиране. По-голямата устойчивост и непрекъснатостта на финансирането са от ключово значение, за да се гарантира устойчивостта на работата по предоставяне на образование и обучение за възрастни и способността на доставчиците на учене през целия живот с цел иновации и развитие в тази област. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Относно политиките в подкрепа на подходящото разпределение на финансирането

| 6.2.1. | Важно е да се развие култура на оценяване. За това могат да допринесат различни фактори като политически ангажимент към основано на факти изготвяне на политиката (и отчетност), законови изисквания за оценяване, изисквания за оценка на европейското финансиране и обучение и образование на оценителите, за да се гарантира оценяване през целия политически цикъл. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Важно е редовно да се прави преглед на ефективността на финансовите и нефинансовите мерки за подпомагане при достигането до целевите групи възрастни, както и на ефикасността при използването на ресурсите. Трябва да бъдат въведени надеждни механизми за мониторинг и оценка. Резултатите от оценките следва да бъдат налични и използвани в процеса на изготвяне на политиката във връзка с ученото през целия живот. Въз основа на надеждни данни оценките могат да покажат необходимостта от изменение (или прекратяване) на съществуващи мерки и/или от въвеждане на нови. Чрез тях могат да се установят и ефективни практики, които биха могли да бъдат разширени чрез допълнително или по-постоянно финансиране. Социалните партньори следва да се включат в мониторинга и оценката на системите. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Има необходимост от механизми за финансиране, които да мобилизират национални ресурси и включват подходящо поделяне на разходите между публичните органи, работодателите, физическите лица и други съответни заинтересовани страни (напр. социалните партньори, доставчиците на обучение, НПО). Както е заложено в базата данни на Cedefop относно финансирането на ученето за възрастни (39), съществуват различни механизми за финансиране, насочени към лица и предприятия/работодатели, чиято цел е да се увеличат участието и частните инвестиции в образование и обучение. Публичните органи трябва да координират тези възможности по подходящ начин, а в областта на фондовете за обучение по сектори основно социалните партньори имат координираща роля. Финансовите инструменти за физически лица включват например индивидуални сметки за обучение/ваучери, (нисколихвени) заеми и платен отпуск за обучение. Финансовото подпомагане за предприятия може да бъде под формата на фондове за обучение (въз основа на отчисления за дружествата), данъчни стимули или безвъзмездни средства (финансирани от общо данъчно облагане). Тези видове инструменти за поделяне на разходите са също и начин за осигуряване на съвместна отговорност за разработването/изпълнението на политиките в областта на ученето през целия живот и инвестирането в умения. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Социалният диалог и колективните трудови договори, особено на секторно равнище, играят важна роля в управлението на системите за обучение, в създаването на възможности за обучение и в подобряването на практическата значимост и предоставянето на обучение на служителите. Това включва социалните партньори да работят съвместно за насърчаване на преход и професионално развитие между секторите. В няколко държави членки са създадени фондове за обучение, които могат да играят важна роля (40). |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Финансовите инструменти биха могли да бъдат по-ефективни, ако се съчетаят с подходящи нефинансови мерки за подпомагане. Инструментите трябва да бъдат внимателно разработени, за да достигат действително до конкретните/приоритетните уязвими групи (като нискоквалифицираните, по-възрастните безработни, работещи в МСП). Когато се разработва финансов инструмент, е важно да се вземе предвид и взаимното допълване и полезното взаимодействие с други съществуващи инструменти. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1. | Нефинансовите мерки за физически лица включват и мерките, предоставяни обикновено като част от услугите за професионално ориентиране или ориентиране през целия живот и възможности за валидиране. Освен това чрез тези услуги учащите трябва да се информират за наличното финансово подпомагане за учене за възрастни и как да получат достъп до него. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

| 6.2.5.2. | За предприятията нефинансова подкрепа може да бъде предлагана чрез: информация и консултиране във връзка с възможности за финансиране, административна подкрепа при кандидатстването за финансиране, установяване на нуждите от обучение и разработване на планове за обучение чрез консултантски услуги, насърчаване на партньорства или мрежи на предприятия (между МСП или включващи МСП) с цел обединяване на ресурси и преодоляване на недостатъчен капацитет за обучение. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Административните тежести за кандидатите — получатели на финансиране, и субектите, управляващи средствата, следва да бъдат сведени до минимум, като правилното/подходящото насочване и ефективният мониторинг на финансовия инструмент следва да гарантират, че се избягват загуби от неефективно разпределение на ресурсите и/или ефекти на заместване. |
| --- | --- |

6.2.6.

Брюксел, 7 май 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf.

1

(2)  ОВ C 389, 18.11.2019 г, стр. 12.

2

(3)  Европейско пространство за образование.

3

(4)  https://eu2020.hr/.

4

(5)  COM(2020) 14 final.

5

(6)  ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 68.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 20 декември 2012 г. относно валидирането на неформалното и самостоятелното учене (ОВ C 398, 22.12.2012 стр. 1) и ОВ C 13, 15.1.2016 г. стр. 49.

7

(8)  Заключения на Съвета относно ключовата роля на политиките за учене през целия живот за овластяване на обществата с цел осъществяване на технологичния и екологичен преход в подкрепа на приобщаващия и устойчив растеж.

8

(9)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165.

9

(10)  Доклад относно „Европейска програма за учене за възрастни“.

10

(11)  Така например Световният икономически форум публикува доклад (2015 г.), в който се поставя акцент върху неотложния проблем с недостига на умения през 21-ви век и начините за неговото преодоляване чрез технологиите, като се изтъква необходимостта от компетенции (като критично мислене и сътрудничество) и нравствени качества (като любопитство, инициативност и лидерство) наред с традиционно споменаваните основни видове грамотност.

11

(12)  Становище ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 46 и ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 8.

12

(13)  Доклад на Световния икономически форум New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology (Нова визия за образованието: отключване на потенциала на технологията).

13

New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Информационен документ на Европейската асоциация за образование на възрастните (EAEA) относно „Образование за възрастни и устойчивост“.

15

(16)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1.

16

(17)  Доклад на Световната комисия относно бъдещето на труда на тема „Работа за по-светло бъдеще“.

17

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

18

(19)  ОВ C 389, 18.11.2019 г, стр. 12.

19

(20)  Европейско пространство за образование.

20

(21)  Доклад на Европейската комисия на тема „Развитие на сектора на ученето за възрастни“.

21

(22)  Cedefop.

22

(23)  Европейски съвет в Лисабон, 23— 24 март 2000 г., Заключения на председателството.

23

(24)  Насоки за заетостта.

24

(25)  Доклади по държави.

25

(26)  За BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES и UK.

26

(27)  За AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE и UK.

27

(28)  За BG, EE, GR, IT, PT, RO и SE.

28

(29)  COM(2019) 500 final.

29

(30)  ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 68.

30

(31)  OВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, OВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 8, ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 60.

31

(32)  ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 35, ОВ C 268, 14.8.2015 г., стр. 27.

32

(33)  ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21.

33

(34)  Препоръка на Съвета от 19 декември 2016 г. относно повишаване на уменията: нови възможности за възрастните (ОВ C 484, 24.12.2016 г., стр. 1)..

34

(35)  Препоръка на Съвета от 20 декември 2012 г. относно валидирането на неформалното и самостоятелното учене.

35

(36)  ОВ C 13, 15.1.2016, стр. 49.

36

(37)  Вж. също „Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults“ („Аналитична рамка на Cedefop за разработване на възможности за повишаване на квалификацията на възрастните“).

37

(38)  В своето становище (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 194) ЕИСК призова за утрояване на бюджета на програмата „Еразъм+“.

38

(39)  База данни на Cedefop.

39

(40)  Доклад на европейските социални партньори „Насърчаване на социалното партньорство в обучението на служители“.

40

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

551-ва пленарна сесия на ЕИСК (дистанционно проведена пленарна сесия), 5.5.2020 г. – 7.5.2020 г.

| 14.7.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 232/18

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Съвета относно насоки за политики за заетост на държавите членки

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

| Главен докладчик: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Главен докладчик:

Ellen NYGREN

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 6.3.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 148, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 7.5.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 551 — дистанционно проведена пленарна сесия |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 251/03/07 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 6.3.2020 г.

Правно основание

член 148, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

7.5.2020 г.

Пленарна сесия No

551 — дистанционно проведена пленарна сесия

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

251/03/07

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложените преразгледани насоки за заетостта. Задачата им да служат като дългосрочен ориентир за политиките за заетостта на държавите — членки на ЕС, е важна и по време на криза. Политиките за заетост са от ключово значение за икономическото и социалното развитие на Европейския съюз като цяло и на неговите държави членки. Осъществяването на Европейския стълб на социалните права е общо средство за постигане на устойчиво сближаване във възходяща посока и в това отношение преразглеждането на насоките за заетостта е целесъобразно. ЕС и неговите държави членки трябва да положат допълнителни усилия за премахване на различията. Възходящото сближаване е междусекторен принцип, който трябва да се отчита и интегрира във всички политики на ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Предложението относно преразгледаните насоки за заетостта беше публикувано преди широкото разпространение на Covid-19. Оттогава насам Covid-19 прерасна в пандемия и последиците от нея доведоха до остра необходимост от спешни действия и по отношение на политиките в областта на пазара на труда. За да се ограничи разпространението на болестта, бяха въведени мерки по безпрецедентен начин във всички държави — членки на ЕС, и извън ЕС. ЕИСК счита, че са необходими повече координирани действия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК е убеден, че само цялостен европейски план за икономическо възстановяване би позволил на държавите — членки на ЕС, техните граждани, предприятия и работници да се справят по най-добрия начин с последиците от пандемията от Covid-19 и да изградят отново по-устойчива и издръжлива на сътресения европейска икономика. Въпреки че не е сигурно колко дълго ще продължи извънредната ситуация, породена от кризата с Covid-19, ясно е, че последиците за пазара на труда ще продължат да се усещат още дълго време. Поради това и насоките за заетостта за 2020 г. следва да бъдат адаптирани, за да се вземе предвид тази нова ситуация. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Икономическите сътресения, предизвикани от избухването на епидемията от Covid-19, вече доведоха до трудова и социална криза, която може да окаже сериозно и дълготрайно въздействие върху европейските пазари на труда. В този контекст за тази година следва да се обмисли приемането на допълнителна и извънредна/спешна насока за заетостта относно посоката на необходимите адаптации на политиките за заетост в държавите — членки на ЕС, за справяне с тази безпрецедентна ситуация. В такава извънредна насока в областта на заетостта, свързана със ситуацията с Covid-19, би могло да се посочат ефективни временни мерки, необходими за смекчаване на въздействието от кризата, като схеми за работа с намалено работно времe, подпомагане на доходите, разширяване на обхвата на обезщетенията за болест и насърчаване на дистанционната работа (като се зачита отговорността на работодателите за здравето и безопасността на работниците). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Съгласно Насока 5 държавите членки все още се насърчават да стимулират „иновативните форми на труд“. Въпреки че новите форми на работа и иновациите предоставят възможности за растеж, ЕИСК вече е подчертавал множеството предизвикателства, свързани с този вид работа. Целта на насоките за заетостта следва да бъде да преобразуват тенденциите, свързани с тези нови форми на работа, в справедливи възможности за заетост. Следва да се приветства призивът за определяне на адекватно и справедливо възнаграждение чрез подобряване на механизмите за законоустановените минимални възнаграждения, когато такива съществуват, или чрез колективно договаряне. Участието на социалните партньори е от ключово значение и е много положително, че в Насока 5 се призовава държавите членки да „насърчават социалния диалог и колективното договаряне с цел определяне на възнагражденията“. В това отношение в края на насоката следва да се включат предложения за засилване на ефективността на колективните трудови договори чрез подобряване на техния обхват. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Относно Насока 6 „Подобряване на предлагането на работна ръка и подобряване на достъпа до работни места, умения и компетентности“: ЕИСК оценява факта, че в насоката се има предвид всеобхватна визия за компетентностите в съответствие с една устойчива производствена система. ЕИСК приветства това, че в насоките се отправя призив към държавите членки да адаптират своите системи за образование и обучение и да инвестират в тях, за да осигурят висококачествено и приобщаващо образование, включително професионално образование и обучение. Във връзка с това ЕИСК призовава за по-ефективни европейски и национални стратегии за осигуряване на устойчиво финансиране за преквалификация и повишаване на квалификацията на всички възрастни чрез обучение през целия живот, като се обърне особено внимание на предоставянето на ефективна подкрепа за работниците и безработните. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Относно Насока 7 „Подобряване на функционирането на пазарите на труда и ефективността на социалния диалог“: правилното функциониране на социалния диалог е от съществено значение за всяка политика в областта на заетостта, включително за прилагането на насоките на ЕС за заетостта. Поради това е необходимо да се положат повече усилия за улесняване и насърчаване на социалния диалог както на национално, така и на европейско равнище. Освен това Комисията постигна напредък в участието на гражданското общество в процеса на европейския семестър — този напредък се приветства и върху него следва да се надгражда. Един елемент, който липсва в тази насока, е необходимостта от по-добри здравословни и безопасни условия на труд. В контекста на разпространението на Covid-19 е жизненоважно да има здравословни и безопасни условия на труд, за да се води борба с риска от заразяване и разпространение на вируса и други заболявания. Както винаги и особено при тези извънредни обстоятелства, работодателите трябва да поемат отговорност за здравето и безопасността на своите работници и да им предоставят — на тях и техните представители, подходяща информация, да правят оценки на риска и да предприемат превантивни мерки. Публичните власти, предприятията, работниците и социалните партньори, трябва да играят роля в защитата на работниците, техните семейства и обществото като цяло. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Повечето малки и микропредприятия имат ограничени икономически и управленски ресурси и поради това следва да им се предостави практическа, финансова и съобразена с конкретните нужди подкрепа за програми за здравословни и безопасни условия на труд, за да могат да адаптират работните си места и да въведат бързо нови процедури и практики, за да защитят работниците. Инспекторите по труда, EU-OSHA (Европейската агенция за безопасност и здраве при работа), Enterprise Europe Network и компетентните органи на национално равнище могат да предложат практическа подкрепа — например икономически ефективни и безплатни, лесни за ползване инструменти, информация, насоки и съвети. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Относно Насока 8 „Насърчаване на равните възможности за всички, насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността“: трябва да се води борба с всички форми на дискриминационни практики. На всички хора трябва да се осигурят социална закрила и здравеопазване. Насърчаването на участието на жените в работната сила, както и на активния живот на всички възрастни хора, следва да бъде подкрепено от подходящи мерки като достъп до качествени обществени услуги и достойни условия на труд за всички. В насоките за заетостта следва да се вземат предвид и целите на социалната защита като пълно и ефективно покритие, адекватност и прозрачност. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст

| 2.1. | В Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) от държавите членки се изисква да разглеждат икономическата си политика и насърчаването на заетостта като въпроси от общо значение и да координират действията си в рамките на Съвета (1). Член 148 от ДФЕС гласи, че Съветът приема насоки за заетостта. Насоките очертават обхвата и посоката за координиране на политиките на държавите членки и служат като основа за специфичните за всяка държава препоръки в рамките на процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Насоките за заетостта и насоките за икономическата политика бяха приети заедно като „интегриран пакет“ за първи път през 2010 г. във връзка със стратегията „Европа 2020“. През 2018 г. насоките за заетостта бяха приведени в съответствие с принципите на европейския стълб на социалните права (ЕССП). ЕИСК приветства това привеждане в съответствие от самото начало (2), но в становището си по този въпрос, както и в редица следващи становища подчерта (3), че трябва да се направи повече на практика за реалното изпълнение и прилагане на европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Тъй като европейският семестър беше актуализиран с цел интегриране на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), Годишният обзор на растежа беше трансформиран в Годишната стратегия за устойчив растеж (ГСУР), а се предлага насоките за заетостта да бъдат преразгледани. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предложението на Комисията за решение на Съвета относно насоки за политики за заетост на държавите членки беше прието на 26 февруари 2020 г., преди да започне координирането на спешните мерки за справяне с разпространението на Covid-19. Непосредствената цел на публичните органи трябва да бъде осигуряването на правилния баланс между опазването на общественото здраве чрез намаляване на разпространението на вируса и поддържането на жизненоважна икономическа дейност. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | МОТ предупреди, че въздействието на Covid-19 върху заетостта е „дълбоко, мащабно и безпрецедентно“ (4) и би могло да доведе до загуба на милиони работни места, както и до увеличаване на непълната заетост и на работещите бедни, което далеч ще надхвърли последиците от финансовата криза през 2008—2009 г. Намаляването на мащаба на въздействието ще зависи от това колко бързо и решително се вземат и изпълняват политическите решения. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК е убеден, че само цялостен европейски план за икономическо възстановяване би позволил на държавите — членки на ЕС, техните граждани, предприятия и работници да се справят по най-добрия начин с последиците от пандемията от Covid-19 и да изградят отново по-устойчива и издръжлива на сътресения европейска икономика (5). Държавите членки следва бързо да постигнат съгласие по нова многогодишна финансова рамка (МФР), като намалят несигурността по отношение на финансирането на ЕС за инвестиции от 2021 г. нататък. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Предприятията и работниците в редица икономически сектори са засегнати драстично. Много предприятия, особено микропредприятията, МСП и социалните предприятия, са застрашени от несъстоятелност, а милиони работници — от загуба на доходи и работни места (6). Средно около 90 % от МСП съобщават, че са икономически засегнати и очакват увеличение на безработицата в диапазон между 3 % и 5 %-ни пункта (7). Необходими са целенасочени мерки в подкрепа на предприятията и работните места в ключови сектори, които са особено засегнати. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В Европа и в целия свят здравните работници с основание са аплодирани като героите на първа линия, които полагат всички усилия за спасяването на човешки живот и в твърде много случаи жертват себе си. В някои държави те, както и учителите, други работещи в публичния сектор и настанените в дома на работодателя полагащи грижи работници и други полагащи грижи лица, бяха подценени и пострадаха от мерките за строги икономии, последвали кризата от 2008 г. От съществено значение е това подновено уважение да намери конкретен израз в подобрени условия и необходими инвестиции в обществените услуги и особено в социалната система. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Кризата с Covid-19 също изостря съществуващите структурни проблеми на европейските пазари на труда. Продължават да съществуват неравенства между работниците, които се ползват от по-стабилни и сигурни форми на труд, и тези с по-несигурни форми на труд. Необходима е гъвкавост както за работодателите, така и за работниците, за да реагират на бързите промени в сферата на труда, и тази гъвкавост трябва да бъде подкрепена от насърчаването на сигурността и справедливите условия на труд при всички форми на труд. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Много от работниците, които обикновено се считат за „ниско“ квалифицирани и са пропорционално ниско платени, всъщност са основните работници, които ни позволяват да продължим досегашния си живот, като при това те често излагат на риск себе си и близките си. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Работниците, които вече са най-уязвими по отношение на достъпа до пазара на труда и участието си в него, са изложени на по-голям риск от изключване. Сред тях са жените, младежите, хората с увреждания и други групи, подложени на дискриминация на работното място, като мигрантите и ромите. Някои работници, по-специално жените, могат да бъдат принудени да се откажат от работата си, за да изпълняват отговорностите, свързани с полагането на грижи за деца и други членове на семейството. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Основната загриженост на европейските предприятия е да поддържат своите позиции на пазара и да запазят работни места за милиони работници. Дружествата и социалните партньори намират прагматични решения, като например адаптиране на бизнес плановете, въвеждане на схеми за работа на съкратено работно време, работа от разстояние или други гъвкави алтернативи, както и създават условия за дистанционно обучение на равнището на предприятието. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | В контекста на тези събития Европейския съюз трябва да адаптира координацията на политиките за заетостта в отговор на тази нова и безпрецедентна ситуация. Предложението на Комисията за регламент на Съвета за създаване на европейски инструмент за временна подкрепа за смекчаване на риска от безработица в извънредна ситуация (SURE) след избухването на епидемията от Covid-19 (8) е положителна инициатива за предоставяне на незабавна подкрепа на работниците и предприятията. Ако бъде приложен бързо, този инструмент ще спомогне за смекчаване на отрицателното въздействие върху заетостта и ще създаде условия за бързо възстановяване. Въпреки че не е сигурно колко дълго ще продължи извънредната ситуация, породена от кризата с Covid-19, ясно е, че последиците ще продължат да се усещат още дълго време. Поради това и насоките за заетостта за 2020 г. следва да бъдат адаптирани, за да се вземе предвид тази нова ситуация. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Насоките за заетостта следва да бъдат стабилни за по-дълъг период и да важат за всички държави членки предвид различните национални обстоятелства. Тази година обаче предвид настоящото разпространение на Covid-19, което вече показва признаци, че ще прерасне в икономическа и социална криза със сериозно и дълготрайно въздействие върху европейските пазари на труда, следва да се помисли да се приемат допълнителни и извънредни/спешни насоки за заетост, за да се дадат насоки за необходимите адаптации на политиките за заетостта в държавите — членки на ЕС, за справяне с тази безпрецедентна ситуация. Съществуващият отворен метод на координация следва да бъде допълнително подобрен в помощ на държавите членки при определянето на напредъка в реформите и подобряването на ефективността на техните политики за заетостта и националните системи за социална закрила. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | В извънредна насока в областта на заетостта, свързана със ситуацията с Covid-19, би могло да се посочат ефективни временни мерки, необходими за смекчаване на въздействието на кризата, като схеми за работа с намалено работно времe, подпомагане на доходите, разширяване на обхвата на обезщетенията за болест, отлагане на плащаните от работодателите вноски за социално осигуряване, авансови данъци върху заплатите и данъка върху добавената стойност и насърчаване на дистанционната работа (като се зачита отговорността на работодателите за здравето и безопасността на работниците). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | В контекста на кризата с Covid-19 ЕИСК използва настоящото становище като възможност да представи бележки и препоръки за справяне с безпрецедентните смущения на пазарите на труда във все по-голям брой държави, последвани от частичното спиране на социалния и икономическия живот за борба с вирусната инфекция. Тази ситуация ще наложи на държавите — членки на ЕС, да адаптират своите политики за заетост. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК се позовава на предходните си становища относно насоките за заетостта, като отново изтъква някои елементи от тях:






  — | необходими са по-големи усилия за инвестиране в създаването на качествени работни места и за справяне с несигурната заетост, тъй като тя ограничава и производителността (9). |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

необходими са по-големи усилия за инвестиране в създаването на качествени работни места и за справяне с несигурната заетост, тъй като тя ограничава и производителността (9).

| — | ЕС и неговите държави членки трябва да положат допълнителни усилия за премахване на различията. Възходящото сближаване е междусекторен принцип, който трябва да се отчита и интегрира във всички политики на ЕС (10). |
| --- | --- |

—

ЕС и неговите държави членки трябва да положат допълнителни усилия за премахване на различията. Възходящото сближаване е междусекторен принцип, който трябва да се отчита и интегрира във всички политики на ЕС (10).

| — | ЕИСК отново призовава за подходящ пакет за социални инвестиции в рамките на европейска програма за растеж и инвестиции в размер на 2 % от БВП (11). |
| --- | --- |

—

ЕИСК отново призовава за подходящ пакет за социални инвестиции в рамките на европейска програма за растеж и инвестиции в размер на 2 % от БВП (11).

| — | Във всяка насока трябва да присъстват разпоредби за равенството между половете, а при разглеждането на разликата в заплащането на жените и мъжете трябва да се поставя силен акцент върху въпросите за ниското заплащане (12). |
| --- | --- |

—

Във всяка насока трябва да присъстват разпоредби за равенството между половете, а при разглеждането на разликата в заплащането на жените и мъжете трябва да се поставя силен акцент върху въпросите за ниското заплащане (12).

| — | В различни становища се утвърждава стратегията за социално приобщаване на хората с увреждания, мигрантите и ромите. |
| --- | --- |

—

В различни становища се утвърждава стратегията за социално приобщаване на хората с увреждания, мигрантите и ромите.

| — | Ефективният социален диалог е от ключово значение за постигането на социално сближаване във възходяща посока, достъп до качествена заетост, квалификации и компетенции и подобряване на процеса на разработване и изпълнение на произтичащите от тези цели реформи (13). |
| --- | --- |

—

Ефективният социален диалог е от ключово значение за постигането на социално сближаване във възходяща посока, достъп до качествена заетост, квалификации и компетенции и подобряване на процеса на разработване и изпълнение на произтичащите от тези цели реформи (13).

| — | Единственият начин за изграждане на по-справедливи общества е създаването на приобщаващ и устойчив икономически растеж и повече работни места, съчетани с повишена производителност и конкурентоспособност, с цел да се гарантира, че хората имат достойни условия на труд, подходящо възнаграждение и пенсии и могат да упражняват правата си (14). |
| --- | --- |

—

Единственият начин за изграждане на по-справедливи общества е създаването на приобщаващ и устойчив икономически растеж и повече работни места, съчетани с повишена производителност и конкурентоспособност, с цел да се гарантира, че хората имат достойни условия на труд, подходящо възнаграждение и пенсии и могат да упражняват правата си (14).

| — | В едно от своите становища относно европейския стълб на социалните права (15) Комитетът обърна внимание и на необходимостта от подобрения в набора от показатели и от европейски икономически и социален семестър. От решаващо значение е да се прави връзка между наблюдението на макроикономическите въпроси и политиките в областта на заетостта и социалните политики. |
| --- | --- |

—

В едно от своите становища относно европейския стълб на социалните права (15) Комитетът обърна внимание и на необходимостта от подобрения в набора от показатели и от европейски икономически и социален семестър. От решаващо значение е да се прави връзка между наблюдението на макроикономическите въпроси и политиките в областта на заетостта и социалните политики.

| — | ЕИСК все още счита, че въпреки постигнатия със Стълба напредък и включването на насоките за заетостта в общите насоки за икономическите политики, между двата пакета от насоки продължава да съществува липса на единство. ЕИСК приветства актуализирането на насоките въз основа на включването на целите за устойчиво развитие в европейския семестър. |
| --- | --- |

—

ЕИСК все още счита, че въпреки постигнатия със Стълба напредък и включването на насоките за заетостта в общите насоки за икономическите политики, между двата пакета от насоки продължава да съществува липса на единство. ЕИСК приветства актуализирането на насоките въз основа на включването на целите за устойчиво развитие в европейския семестър.

| 3.2. | ЕИСК отново изтъква, че при изготвянето на политиките в областта на пазара на труда и социалните права неразривна част от тези политики трябва да бъдат конкурентоспособността, производителността и социалната устойчивост, включително правата на работниците, предвид ясната връзка между тях. Всички политики, прилагани от европейските, националните и местните институции, би трябвало да осигуряват подходящ баланс между икономическата, социалната и екологичната устойчивост (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Политиките за заетост са от ключово значение за икономическото и социалното развитие на ЕС като цяло и на неговите държави членки. Насоките за заетостта играят важна роля за обединяването на Комисията, националните правителства, работодателите и профсъюзите около идеята за модернизиране на политиките за заетост и системите за социална закрила, за да отговорят на променящия се икономически и социален контекст в Европа. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Европейският стълб на социалните права (ЕССП) може да бъде средство за насърчаване на възходящото сближаване и за подобряване на условията на живот и труд в целия ЕС. Бъдещето на пазара на труда би трябвало да бъде основна тема в дебатите относно Стълба, за да се обърне внимание на значителните промени, настъпващи в тази област; целесъобразно е да се възприеме последователна европейска стратегия за заетостта, която да обхваща следните теми:






  — | инвестициите и иновациите; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

инвестициите и иновациите;

| — | заетостта и качествените работни места; |
| --- | --- |

—

заетостта и качествените работни места;

| — | справедливите условия на труд за всички; |
| --- | --- |

—

справедливите условия на труд за всички;

| — | справедливия и безпроблемен преход, подкрепян от активни политики на пазара на труда; |
| --- | --- |

—

справедливия и безпроблемен преход, подкрепян от активни политики на пазара на труда;

| — | равни възможности за всички; |
| --- | --- |

—

равни възможности за всички;

| — | участието на всички заинтересовани страни, особено на социалните партньори; |
| --- | --- |

—

участието на всички заинтересовани страни, особено на социалните партньори;

| — | инвестиции в образователни системи и системи за обучение за осигуряване на висококачествено и приобщаващо образование, включително професионално образование и обучение, учене през целия живот, повишаване на квалификацията и преквалификация, по-специално с цел да се вземат предвид изискванията за цифрови и екологични умения. |
| --- | --- |

—

инвестиции в образователни системи и системи за обучение за осигуряване на висококачествено и приобщаващо образование, включително професионално образование и обучение, учене през целия живот, повишаване на квалификацията и преквалификация, по-специално с цел да се вземат предвид изискванията за цифрови и екологични умения.

| 3.5. | Ефективното прилагане на ЕССП в държавите членки ще бъде възможно единствено ако са налице достатъчно финансови ресурси за инвестиране в социални политики, насочени към прилагането на правата и принципите чрез конкретни политически инициативи. За тази цел е подходящо да се търсят механизми като Европейския социален фонд и Европейския фонд за стратегически инвестиции (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | По-конкретно безработицата представлява голямо предизвикателство за повечето държави. Въздействието на кризата, предизвикана от Covid-19, изисква повече усилия за провеждане на активни политики на пазара на труда, отколкото при нормални обстоятелства. Необходимо е да се направи повече както на равнището на ЕС, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В съответствие с принципите на ЕССП насоките за заетостта могат да бъдат важен инструмент за държавите членки, за да разработят и приложат политики и мерки за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на кризата с Covid-19 в краткосрочен план, както и за да излязат от кризата, без да накърнят трудовите права или да изгубят конкурентоспособност. Това може да се координира в рамките на европейския семестър. В насоките за заетостта следва да се даде приоритет на насърчаването на социалния диалог. Следва да се гарантира силен социален диалог на всички равнища, за да се преодолеят последиците от кризата по устойчив начин както в икономическо, така и в социално отношение. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В това отношение по-добрият вариант и за работодателите, и за работниците е запазването на работните места и подходящо компенсираната работа с намалено работно време отколкото съкращенията. Популяризирането в целия ЕС и финансовата подкрепа за такива инструменти за пазара на труда биха били важен принос за стабилизирането на икономическия и социалния живот при тези извънредни обстоятелства. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Във връзка с това ЕИСК приветства създаването на SURE (18) — инструмента на ЕС, обявен от Комисията и разработен за финансово подпомагане на мерки за работа на непълно работно време, механизми за компенсиране на доходите и други мерки, насочени към предотвратяване на безработицата в резултат от разпространението на Covid-19. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | По отношение на насоките за държавите членки относно това как да прилагат този инструмент, ЕИСК призовава Комисията да гарантира най-малкото, че а) всички държави членки ще въведат работа на непълно работно време или подобни мерки; б) тези мерки обхващат всички работници, сектори и дружества; в) плащания се правят с предимство към дружества, които полагат по-големи усилия за избягване на уволненията, и г) социалните партньори участват пълноценно в замисъла, разработването и прилагането на схемите на национално, секторно и дружествено равнище, както и че ще бъде разпределено подходящо финансиране от ЕС в помощ на държавите членки при изпълнението на необходимите мерки. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В неотдавнашното си Съвместно изявление относно Covid-19 (19) европейските социални партньори настояват да се положат всички усилия, за да се помогне на работниците, предприятията, икономическите дейности и обществените услуги да устоят на кризата, така че да могат да подновят своята дейност след края на кризата, като междувременно работниците се задържат на работните си места и бъдат защитени от безработица и загуба на доходи, а за предприятията се намалят финансовите загуби. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Социалните партньори приканват правителствата да одобрят по-специално мерки, които предвиждат:






  — | избягване на нарушения на единния пазар, включително забрани и ограничения върху износа, и по-специално за износ на медицинско оборудване и лекарства, и спиране на затварянето на граници за стоки; защитата на всички видове товарен транспорт е приоритет в рамките на ЕС, а ЕС играе и съществена роля за координиране и информиране относно действията, предприети в държавите членки; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

избягване на нарушения на единния пазар, включително забрани и ограничения върху износа, и по-специално за износ на медицинско оборудване и лекарства, и спиране на затварянето на граници за стоки; защитата на всички видове товарен транспорт е приоритет в рамките на ЕС, а ЕС играе и съществена роля за координиране и информиране относно действията, предприети в държавите членки;

| — | насърчаване на разходите и инвестициите на държавите членки, по-специално за укрепване на персонала, оборудването и средствата на националните здравни служби, системите за социална закрила и други услуги от общ интерес; |
| --- | --- |

—

насърчаване на разходите и инвестициите на държавите членки, по-специално за укрепване на персонала, оборудването и средствата на националните здравни служби, системите за социална закрила и други услуги от общ интерес;

| — | мобилизиране на неизползвани структурни фондове и други фондове на ЕС в помощ на държавите членки, осигуряващи финансова подкрепа и подкрепа за доходите на работниците, засегнати от безработица или временно спиране на работа; |
| --- | --- |

—

мобилизиране на неизползвани структурни фондове и други фондове на ЕС в помощ на държавите членки, осигуряващи финансова подкрепа и подкрепа за доходите на работниците, засегнати от безработица или временно спиране на работа;

| — | осигуряване на достъп до кредити и финансова подкрепа за предприятията, особено всички видове МСП, засегнати от ограниченията на свободата на движение и спешните мерки, с координирана намеса от бюджета на ЕС, ЕЦБ, ЕИБ и националните насърчителни банки; |
| --- | --- |

—

осигуряване на достъп до кредити и финансова подкрепа за предприятията, особено всички видове МСП, засегнати от ограниченията на свободата на движение и спешните мерки, с координирана намеса от бюджета на ЕС, ЕЦБ, ЕИБ и националните насърчителни банки;

| — | задействане на Фонда за солидарност при природни бедствия и всякакво друго налично финансиране на равнището на ЕС, като се коригира недостатъчният понастоящем бюджет; |
| --- | --- |

—

задействане на Фонда за солидарност при природни бедствия и всякакво друго налично финансиране на равнището на ЕС, като се коригира недостатъчният понастоящем бюджет;

| — | признаване на усилията на Европейската комисия за въвеждане на пълна гъвкавост в рамките на правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

—

признаване на усилията на Европейската комисия за въвеждане на пълна гъвкавост в рамките на правилата за държавна помощ.

| 3.13. | Държавите членки следва да включат националните социални партньори в разработването и прилагането на националните мерки. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Комисията и държавите членки трябва да гарантират, че финансовата подкрепа достига до предприятията, по-специално до всички видове МСП, както и до всички работници, включително работниците с несигурен статут, които са най-уязвими. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Планът на Комисията да прилага гъвкаво своите правила за фискална и държавна помощ е от съществено значение за подкрепата на обществените услуги, които са натоварени до краен предел, както и за предприятията и работниците, засегнати от кризата. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Средствата от ЕС, инвестирани в защитата на работниците и предприятията от най-тежките последици от кризата, следва да бъдат в допълнение към разходите на държавите членки. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | В тази извънредна ситуация Европа трябва да покаже отговорност, солидарност и ефективност, като защити всички засегнати граждани, работници и предприятия. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Ролята на насоките за заетостта като ориентир е важна и в контекста на кризата, свързана с Covid-19, по време на която се обръща най-голямо внимание на краткосрочните мерки. В тези извънредни обстоятелства не трябва да се забравя дългосрочната перспектива, за да се постигне устойчиво сближаване във възходяща посока. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Насока 5: Насърчаване на търсенето на работна ръка

| 4.2.1. | В дългосрочна перспектива насоките не съдържат ефективни мерки за повишаване на търсенето на работна ръка. Всички предложени мерки се отнасят до пречки пред предприятията за навлизане на пазара и до прехвърляне на данъчните тежести, за да се намали данъчната тежест на труда. Това предложение е краткосрочно и не отчита политическите последици от намаляването на финансовия капацитет на държавата. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Съгласно Насока 5 държавите членки все още се насърчават да стимулират „иновативните форми на труд“. Въпреки че новите форми на работа и иновациите предоставят възможности за растеж, ЕИСК вече е подчертавал множеството предизвикателства, свързани с този вид работа. Целта на насоките за заетостта би трябвало да бъде превърнат тенденциите, свързани с тези нови форми на работа, в справедливи възможности за заетост въз основа на баланс между плавни преходи на пазарите на труда и подходящи разпоредби за сигурността на работниците (20). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Следва да се приветства призивът за определяне на адекватно възнаграждение или чрез подобряване на механизмите за законоустановено определяне на минималните възнаграждения, когато такива съществуват, или чрез колективно договаряне. Участието на социалните партньори е от ключово значение и е много положително, че в насоките се призовава държавите членки да „насърчават социалния диалог и колективното договаряне с цел определяне на възнагражденията“. Понастоящем ЕИСК изготвя становище относно достойното минимално възнаграждение (21). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Приветства се фактът, че в насоките данъчното облагане се премества от труда към други източници, както и новата спецификация. Необходима е обаче повече яснота относно други възможни източници. ЕИСК прие становища, насочени към въпроси като агресивното данъчно планиране, измамите и укриването на данъци (22). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | В края на настоящите насоки следва да се включват предложения за засилване на ефективността на колективните трудови договори чрез подобряване на техния обхват. В същото време една задължителна и изключително важна предпоставка е да се зачита в пълна степен принципът на субсидиарност, както и независимата роля на социалните партньори (23). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Насока 6: Повишаване на предлагането на работна ръка и подобряване на достъпа до заетост, умения и компетентности

| 4.3.1. | Добре е, че насоката се отнася до всеобхватна визия за компетентностите в съответствие с една устойчива производствена система. ЕИСК приветства това, че в насоките се отправя призив към държавите членки да адаптират своите системи за образование и обучение и да инвестират в тях, за да осигурят висококачествено и приобщаващо образование, включително професионално образование и обучение. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК насърчава държавите членки да използват по най-добрия начин възможностите, предоставяни от фондовете на ЕС, които следва да бъдат подкрепени и с национални средства. ЕИСК призовава за по-ефективни европейски и национални стратегии за осигуряване на устойчиво финансиране за преквалификация и повишаване на квалификацията на всички възрастни, като се обръща особено внимание на предоставянето на ефективно подпомагане на работещите и на безработните от страна на публичните служби по заетостта, предприятията, индивидуалните сметки за обучение и други практики, използвани националните равнища. Предвид въздействието на епидемията от Covid-19 може да са необходими незабавни мерки за адаптиране на предлагането на работна ръка към настоящите нужди и търсене, например дружества от сектора на услугите временно да отстъпят своите служители на сектора на здравеопазването. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | ЕИСК предлага на Европейската комисия да определи по-амбициозни показатели и критерии за участие в обучението на възрастни и достъп до обучение на служителите, както и показатели, свързани с публичните и частните инвестиции в ПОО, както и да се обмисли и да се включи като изискване в насока 6 в областта на заетостта правото на работниците на платен отпуск за обучение (24). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Преквалификацията и повишаването на квалификацията ще бъдат основна съставка, за да се адаптират пазарите на труда по време на кризата, свързана с Covid-19, но и за да се гарантира, че Европа ще излезе от нея по-силна и по-конкурентоспособна. С подкрепата на Европейския социален фонд държавите членки следва да изградят или засилят механизмите и системите за подкрепа на професионален преход. Целта на тези механизми е да се създадат начини за връщане на работа, за предотвратяване на съкращенията, които водят до продължителна безработица, но и за откриване на възможности за нови работни места и различни процеси за създаване на работни места. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | По-доброто разбиране на променящото се естество на труда и трудовите отношения в цифровата ера би трябвало да доведе до по-ефективна политика на ЕС в областта на заетостта. Пандемията от Covid-19 доведе до ситуация, при която повече хора от когато и да било преди работят от разстояние. Работата от разстояние не е подходяща за всички обстоятелства или за всички видове позиции, но ако се практикува правилно, тя може да бъде важен елемент от отговора за осигуряване на гъвкавост на работното време, за да се помогне на работниците да постигнат по-добро равновесие между професионалния и личния живот и в интерес на дружествата. От съществено значение е да се осигурят подходящи мерки за здравословни и безопасни условия на труд както на работното място, така и по отношение на условията за работа от разстояние, включително да се спазват ограниченията на работното време. Необходими са и повече изследвания и инвестиции за мерки за справяне с новите и нововъзникващите рискове, сред които са стресът и други психосоциални рискове. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | За да се постигне пълна цифрова грамотност на всички учители и ученици, както и на гражданите, включително тези в маргинализирани райони, е необходимо да се гарантират адекватни публични средства и квалифициран технически персонал. Жизненоважно е да се гарантира достъп до интернет, да се осигури цифрова грамотност за всички, изложени на риск, и да им се предостави възможност да упражняват правата си и да имат достъп до социални услуги. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | ЕИСК вече подчерта необходимостта от гарантиране на достойни доходи по време на обучението. Следва да бъдат разгледани и инструментите, използвани в някои държави — членки на ЕС, с оглед въвеждането на добрите практики в областта на минималните стандарти относно правото на отпуск за обучение в други държави членки. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | По отношение на подкрепата за безработните и с оглед на нарасналия брой работници, които са дългосрочно безработни, насоките за заетостта следва да отговарят на необходимостта от предприемане на ранни действия за избягване на отрицателните последици от това, че са извън пазара на труда. Обезщетенията за безработица трябва да бъдат достатъчни като обхват и равнище. Някои национални системи са твърде негъвкави, когато става въпрос за квалификация и средствата, които се възстановяват, са твърде малко. В това отношение наскоро ЕИСК призова за европейски действия за постигане на минимални стандарти по отношение на националните схеми за безработица (25). |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Като се улесняват възможностите за заетост при всички видове форми на работа, поставянето на качествените работни места в дневния ред следва да бъде в основата на дългосрочната визия на ЕС в областта на заетостта. |
| --- | --- |

4.3.9.

4.4.   Насока 7: Подобряване на функционирането на пазарите на труда и ефективността на социалния диалог

| 4.4.1. | Положителен знак е призивът за провеждане на борба за прозрачни и предвидими условия, за предотвратяване на сегментирането и заетостта с несигурен характер, както и за насърчаване на прехода към безсрочни договори. Същото се отнася и за укрепването и повишаването на капацитета на социалните партньори за колективно договаряне. Насоките за заетостта следва да имат за цел и насърчаване на обхвата на колективното договаряне и гарантиране, че всички работници имат правото да се организират и имат свободен достъп до синдикалното представителство. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Разпоредбите в тази насока за достъп до безпристрастно разрешаване на спорове следва да се отнасят за всякакви случаи, а не само за случаите на несправедливо освобождаване от длъжност. Въпреки това следва да се зачитат правата на страните да използват съдилищата, когато спорът не е могъл да бъде разрешен чрез алтернативни способи (26). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Други положителни елементи от предложението на Комисията, в сравнение с настоящите насоки за заетостта, са акцентът върху справедливите условия за работниците мигранти и споменаването на борбата с дискриминацията и прекратяването на бедността сред работещите. Когато държавите членки прилагат мерки като затваряне на границите за смекчаване на въздействието от епидемията от Covid-19, ще бъде важно да вземат предвид работниците мигранти, включително работниците в пограничните райони. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Един елемент, който липсва в тази насока, е необходимостта от по-добри здравословни и безопасни условия на труд. В контекста на разпространението на Covid-19 е жизненоважно да има здравословни и безопасни условия на труд, за да се води борба с риска от заразяване и разпространение на вируса и други заболявания. Работодателите трябва да поемат отговорност за здравето и безопасността на своите работници и да им предоставят — на тях и техните представители, подходяща информация, да правят оценки на риска и да предприемат превантивни мерки. Публичните власти, предприятията, работниците и социалните партньори, трябва да играят роля в защитата на работниците, техните семейства и обществото като цяло. За да се подобри функционирането на пазарите на труда, държавите членки следва да инвестират в здравословни и безопасни условия на труд и да осигурят подходящи средства и разпоредби за инспекциите по труда или синдикалните представители по въпросите на здравето и безопасността, както и подкрепа за работодателите. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Повечето малки и микропредприятия имат ограничени икономически и управленски ресурси и поради това следва да им се предостави практическа, финансова и съобразена с конкретните нужди подкрепа за програми за здравословни и безопасни условия на труд, за да могат да адаптират работните си места и да въведат бързо нови процедури и практики, за да защитят работниците. Инспекторите по труда, EU-OSHA (Европейската агенция за безопасност и здраве при работа), Enterprise Europe Network и компетентните органи на национално равнище могат да предложат практическа подкрепа — например икономически ефективни и безплатни, лесни за ползване инструменти, информация, насоки и съвети. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | ЕИСК предлага да се направи повече за насърчаване на изграждането на капацитет за социалните партньори в социалния диалог, да се осигурят инвестиции в структури за подкрепа на социалния диалог и да се популяризират процедурите, които насърчават социалния диалог. Има държави, в които социалният диалог е по-слабо развит, и такива, в които има влошаване в тази сфера поради кризата. Комитетът приветства усилията на Европейската комисия да увеличи сътрудничеството със социалните партньори в контекста на европейския семестър. Предвид централното място на социалния диалог в изпълнението на стълба на социалните права и в изпълнението на насоките за заетостта и специфичните за всяка държава препоръки, ЕИСК отново призовава социалният диалог да присъства във всички държави членки и настоятелно призовава всички политически участници на национално и европейско равнище да укрепват структурите на колективното договаряне на всички равнища. Освен това Комисията постигна напредък в участието на гражданското общество в изготвянето на специфичните за всяка държава препоръки — този напредък се приветства и върху него следва да се надгражда. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Насока 8: Насърчаване на равните възможности за всички, социалното приобщаване и борбата с бедността

| 4.5.1. | Към обхвата на социалната закрила се подхожда в светлината на демографското предизвикателство и необходимостта работниците да останат по-дълго на работа. В насоките за заетостта следва да се разглеждат и цели като пълно и ефективно покритие, адекватност и прозрачност. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Равенството между половете може да бъде постигнато единствено чрез увеличаване на участието на жените на всички равнища на пазара на труда както по отношение на коефициента на заетост, така и чрез увеличаване на средния брой часове работно време на жените. Необходими са допълнителни мерки за преодоляване на пречките пред заетостта на жените, като липсата на достъпни грижи на достъпни цени, и за премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете. За да се постигне това, трябва да се преодолеят различни структурни пречки на европейско и национално равнище, включително да се увеличат инвестициите в качествени обществени услуги и мерки за прозрачност при заплащането. Предприемачеството може да бъде възможност за икономическа независимост на жените с качествени работни места, успешни кариери, която да ги изведе от бедността и социалната изолация и да допринесе за по-балансирано представителство на половете в процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | За хората с увреждания е особено важно достъпът до пазара на труда да бъде улеснен чрез преодоляване на дискриминационните практики. Трябва да се осигури подходяща подкрепа от службите по заетостта и да се осъществяват обществени кампании за справяне с предразсъдъците и за насърчаване на недискриминацията на хората с увреждания. Що се отнася до достъпа до услуги за хора с увреждания, трябва да се посочи необходимостта от независим живот и достъпност. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | За да се осигури достъп до здравеопазване за всички, трябва да се обърне внимание на необходимостта от устойчиви, ефективни, достъпни и качествени здравни грижи, предоставяни на поносими цени, и подходящо финансиране на съответно обучен персонал в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Що се отнася до активния живот на възрастните хора, необходими са конкретни предложения, за да не се насърчават неподходящи политики за работниците в напреднала възраст. Както беше договорено от европейските социални партньори в „Рамковото споразумение относно активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията“ (27), когато се говори за активния живот на възрастните хора „става дума за оптимизирането на възможностите за работниците от всички възрасти да работят в добри, продуктивни и здравословни условия до законоустановената пенсионна възраст при взаимна ангажираност и мотивация на работодателите и работниците“. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Във връзка с това ЕИСК подчерта в редица становища и необходимостта от насърчаване на солидарността между поколенията, съпътствана от ефективни политики за растеж и заетост. Нуждаем се от реална политика на „активен живот на възрастните хора“— от добри условия на труд, политики относно здравето, безопасността и работното време до увеличаване на участието в учене през целия живот. Освен това е нужно да се увеличи процентът на заетост сред по-възрастните хора, които често са принудени да се откажат от работа преждевременно поради здравословни проблеми, трудова натовареност, преждевременни уволнения и липса на възможности за обучение или повторно включване на пазара на труда (28). |
| --- | --- |

4.5.6.

Брюксел, 7 май 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Член 146, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

1

(2)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57.

2

(3)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 1.

3

(4)  Вж. ILO Monitor 2nd edition: COVID-19 and the world of work.

4

(5)  Вж. Декларацията на ЕИСК „Отговорът на ЕС на епидемията от Covid-19 и необходимостта от безпрецедентна солидарност между държавите членки“.

5

(6)  SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs“; BusinessEurope Видеоконференция на членовете на Европейския съвет на 23 април 2020 г. — Писмо от Pierre Gattaz и Markus J. Beyrer до председателя на Европейския съвет Charles Michel".

6

(7)  SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs“.

7

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 3.1.4.

9

(10)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 1.7.

10

(11)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, параграфи 1.3 и 4.3.

11

(12)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, параграф 1.13.

12

(13)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 3.3.1.

13

(14)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 3.4.1.

14

(15)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145.

15

(16)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 1.3.

16

(17)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 3.3.5.

17

(18)  Европейски инструмент за временна подкрепа за смекчаване на риска от безработица в извънредна ситуация вследствие на пандемията от Covid-19.

18

(19)  Съвместно изявление на Европейските социални партньори относно COVID-19.

19

(20)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, параграф 5.1.

20

(21)  Становище на ЕИСК относно „Достойни минимални работни заплати в цяла Европа“ (SOC/632) (в процес на изготвяне).

21

(22)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 1.

22

(23)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, параграф 5.5.

23

(24)  Становище на ЕИСК относно „Устойчиво финансиране за учене през целия живот и развитие на умения в контекста на недостиг на квалифицирана работна ръка“ (проучвателно становище по искане на хърватското председателство).(SOC/629) (вж. страница. 8 от настоящия Официален вестник).

24

(25)  ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 32.

25

(26)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, параграф 5.9.

26

(27)  Автономно рамково споразумение на европейските социални партньори относно активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията.

27

(28)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 57, параграф 5.9 и становище относно „Промените в света на труда и продължителността на живота/застаряването на населението — предварителните условия за възрастните работници да останат активни в новия свят на труда“ (ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 60).

28

---

| 14.7.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 232/29

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на някои преходни разпоредби във връзка с подпомагането от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) през 2021 г. и за изменение на регламенти (ЕС) No 228/2013, (ЕС) No 229/2013 и (ЕС) No 1308/2013 по отношение на ресурсите и тяхното разпределение за 2021 г., както и на регламенти (ЕС) No 1305/2013, (ЕС) No 1306/2013 и (ЕС) No 1307/2013 по отношение на ресурсите и на прилагането им през 2021 г.

[COM(2019) 581 — 2019/0254 (COD)]

(2020/C 232/04)

| Единствен докладчик: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Единствен докладчик:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Консултация | Съвет: 22.11.2019 г.
  Европейски парламент, 25.11.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 6.3.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.5.2020 г. |
| пленарна сесия | 551 — дистанционно провеждане на пленарната сесия |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 254/0/7 |

Консултация

Съвет: 22.11.2019 г.

Европейски парламент, 25.11.2019 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

6.3.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

7.5.2020 г.

пленарна сесия

551 — дистанционно провеждане на пленарната сесия

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

254/0/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за преходен едногодишен период за ОСП (първи и втори стълб) през 2021 г.: една година без преките помощи по първия стълб би довела до дефицит за всички земеделски стопани; една година без помощите по втория стълб би спряла изпълнението на ангажиментите за постигане на високи цели в областта на околната среда или климата и би отложила инвестициите за модернизация. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Съгласно предложението на Комисията продължителността на преходния период, който започва на 1 януари 2021 г., следва да бъде една година. ЕИСК настоятелно препоръчва да се въведе гъвкав механизъм за удължаване на този период с още една година, който да се задейства автоматично, освен ако до 30 октомври 2020 г. не бъде постигнато съгласие по бъдещия дългосрочен бюджет на ЕС (многогодишна финансова рамка) и селскостопанската политика на ЕС и те не бъдат одобрени. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства факта, че условията за получаване на подпомагане между 2020 г. и 2021 г. се запазват, тъй като кръстосаното съответствие и екологизирането вече са овладени от земеделските стопани от ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отправя предупреждение във връзка с крайния срок 1 август 2020 г. за уведомяване за промените. Ако има закъснение при постигането на споразумение по многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г., това би попречило да се вземат своевременни решения на национално равнище. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комисията показва далновидност, като регламентира броя и стойността на правата на плащане по схемата за основно плащане. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Сближаването на правата на плащане остава по преценка на държавите членки в съответствие с принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Възможността за удължаване на програмите за развитие на селските райони с една година трябва да бъде придружена от възможност за използване на всички средства по втория стълб, които не са усвоени в периода 2014—2020 г. след 2020 г. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Комитетът подчертава по-специално неотложната необходимост от бързо усвояване на средствата по втория стълб, за да се гарантира възстановяването на дейността след кризата, причинена от COVID-19. Това би означавало по-конкретно подкрепа за установяването на млади земеделски стопани, за много търсените по време на кризата къси вериги на доставки, за колективните инициативи за производство и разпространение на продукцията и за селския туризъм. Във връзка с това трябва да се обърне специално внимание на най-отдалечените, островните, планинските и изолираните региони, които зависят в много голяма степен от туризма. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | ЕИСК приветства факта, че многогодишните мерки по втория стълб (мерки за биологично земеделие, агроекология и климат) се удължават с една година, но призовава ангажиментът за прилагане на тези мерки да бъде удължен на пет години, както през периода 2014—2020 г. Предложението за ограничаването му до три години ще създаде административни пречки и няма да доведе до никакви резултати за околната среда. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст

| 2.1. | Бюджетното планиране, свързано с настоящата ОСП, приключва на 31 декември 2020 г. Ако регламентите за настоящата ОСП не са формално ограничени във времето, то липсата на съответни бюджетни средства ги прави неприложими. Освен това законодателните предложения за определяне на ОСП за следващия програмен период (2021—2027 г.) все още са в процес на договаряне и е малко вероятно да бъдат приети навреме, за да може новата ОСП да влезе в сила на 1 януари 2021 г. Изпълнението на стратегическите планове по ОСП, които понастоящем се изготвят във всяка държава членка, ще започне най-рано на 1 януари 2022 г. Поради тази ситуация е необходим преходен регламент за 2021 година. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Съгласно предложението на Комисията продължителността на преходния период, който започва на 1 януари 2021 г., следва да бъде една година. ЕИСК настоятелно препоръчва да се въведе гъвкав механизъм за удължаване на този период с още една година, който да се задейства автоматично, освен ако до 30 октомври 2020 г. не бъде постигнато съгласие по бъдещия дългосрочен бюджет на ЕС (многогодишна финансова рамка) и селскостопанската политика на ЕС и те не бъдат одобрени. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Понастоящем Европейската комисия работи върху изготвянето такъв текст, който обаче не включва следните точки:






  — | решението за сближаване на правата на плащане по схемата за основно плащане през 2020 г., което е предвидено да влезе в сила на 1 януари 2020 г.; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

решението за сближаване на правата на плащане по схемата за основно плащане през 2020 г., което е предвидено да влезе в сила на 1 януари 2020 г.;

| — | промените, свързани с Програмата за опции, специфични за отдалечените региони и за островите (POSEI), които влизат в сила на 1 януари 2021 г. |
| --- | --- |

—

промените, свързани с Програмата за опции, специфични за отдалечените региони и за островите (POSEI), които влизат в сила на 1 януари 2021 г.

| 2.4. | Този регламент ще удължи и измени действащите регламенти, по-специално с цел да се предвидят бюджетните пакети, свързани с удълженото действие на мерките. Той изменя следните регламенти:






  — | (ЕС) No 1303/2013 (1): общоприложими разпоредби за европейските фондове (членове 1, 2 и 3); |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

(ЕС) No 1303/2013 (1): общоприложими разпоредби за европейските фондове (членове 1, 2 и 3);

| — | (ЕС) No 1305/2013 (2): подкрепа за развитието на селските райони (ЕЗФРСР) (членове 6 и 8); |
| --- | --- |

—

(ЕС) No 1305/2013 (2): подкрепа за развитието на селските райони (ЕЗФРСР) (членове 6 и 8);

| — | (ЕС) No 1306/2013 (3): финансиране, управление и мониторинг на общата селскостопанска политика (членове 6, 7 и 9); |
| --- | --- |

—

(ЕС) No 1306/2013 (3): финансиране, управление и мониторинг на общата селскостопанска политика (членове 6, 7 и 9);

| — | (ЕС) No 1307/2013 (4): правила относно директните плащания (ЕФГЗ) (член 10); |
| --- | --- |

—

(ЕС) No 1307/2013 (4): правила относно директните плащания (ЕФГЗ) (член 10);

| — | (ЕС) No 1308/2013 (5): обща организация на пазара (членове 6, 7 и 11); |
| --- | --- |

—

(ЕС) No 1308/2013 (5): обща организация на пазара (членове 6, 7 и 11);

| — | (ЕС) No 228/2013 (6) (и (ЕС) No 229/2013 (7)): специфични мерки за най-отдалечените региони на Европейския съюз (POSEI) (и специфични мерки по отношение на малките острови в Егейско море) (членове 12 и 13). |
| --- | --- |

—

(ЕС) No 228/2013 (6) (и (ЕС) No 229/2013 (7)): специфични мерки за най-отдалечените региони на Европейския съюз (POSEI) (и специфични мерки по отношение на малките острови в Егейско море) (членове 12 и 13).

| 2.5. | Предвиденият за 2021 г. бюджет ще бъде в съответствие с определения в предложението за многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г., което все още не е одобрено от Съвета и поради това не е гласувано от Европейския парламент (няма възможност за изменение). Ето предложенията на Комисията:






  — | бюджети за 2021 г. за ЕФГЗ (39,884 млрд. евро) и ЕЗФРСР (12,258 млрд. евро): в съответствие с постигнатото в регламентите за бъдещата ОСП и МФР; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

бюджети за 2021 г. за ЕФГЗ (39,884 млрд. евро) и ЕЗФРСР (12,258 млрд. евро): в съответствие с постигнатото в регламентите за бъдещата ОСП и МФР;

| — | всички правила и изисквания, които са в сила през 2021 г.: продължава отпускането на помощи на земеделските стопани в продължение на една допълнителна година в съответствие с условията и изискванията за периода 2014—2020 г.; |
| --- | --- |

—

всички правила и изисквания, които са в сила през 2021 г.: продължава отпускането на помощи на земеделските стопани в продължение на една допълнителна година в съответствие с условията и изискванията за периода 2014—2020 г.;

| — | прехвърляне на средства: възможност за държавите членки да продължат да прехвърлят средства между ЕФГЗ и ЕЗФРСР след 2020 г. в размер до 15 % в общия случай; |
| --- | --- |

—

прехвърляне на средства: възможност за държавите членки да продължат да прехвърлят средства между ЕФГЗ и ЕЗФРСР след 2020 г. в размер до 15 % в общия случай;

| — | разпределение и стойност на правата на плащане по схемата за основно плащане: възможност за отстраняване на грешките, допуснати от държавите членки при разпределението на правата на плащане, както по отношение на броя, така и по отношение на стойността им; |
| --- | --- |

—

разпределение и стойност на правата на плащане по схемата за основно плащане: възможност за отстраняване на грешките, допуснати от държавите членки при разпределението на правата на плащане, както по отношение на броя, така и по отношение на стойността им;

| — | сближаване на стойността на правата на плащане по схемата за основно плащане: възможност за държавите членки да продължат процеса на сближаване на правата на плащане по схемата за основно плащане след 2019 г.: 2020 г. и/или 2021 г.; |
| --- | --- |

—

сближаване на стойността на правата на плащане по схемата за основно плащане: възможност за държавите членки да продължат процеса на сближаване на правата на плащане по схемата за основно плащане след 2019 г.: 2020 г. и/или 2021 г.;

| — | резерв за кризи: запазване за преходния период, като годишният размер е идентичен на размерите за програмния период 2014—2020 г., т.е. 400 милиона евро (по цени от 2011 г.); |
| --- | --- |

—

резерв за кризи: запазване за преходния период, като годишният размер е идентичен на размерите за програмния период 2014—2020 г., т.е. 400 милиона евро (по цени от 2011 г.);

| — | изпълнение на ЕЗФРСР: възможност за удължаване по изключение на програмите за развитие на селските райони с една година; |
| --- | --- |

—

изпълнение на ЕЗФРСР: възможност за удължаване по изключение на програмите за развитие на селските райони с една година;

| — | многогодишни мерки по втория стълб (мерки за биологично земеделие, агроекология и климат): възможност за удължаване с една година на многогодишните мерки от програмния период 2014—2020 г. По отношение на новите ангажименти държавите членки могат да предложат по-кратък период (не повече от три години); |
| --- | --- |

—

многогодишни мерки по втория стълб (мерки за биологично земеделие, агроекология и климат): възможност за удължаване с една година на многогодишните мерки от програмния период 2014—2020 г. По отношение на новите ангажименти държавите членки могат да предложат по-кратък период (не повече от три години);

| — | по отношение на общата организация на пазарите и POSEI: необходими са корекции на разпределените средства, за да се спази общият размер на ЕФГЗ, предвиден в бъдещата МФР. |
| --- | --- |

—

по отношение на общата организация на пазарите и POSEI: необходими са корекции на разпределените средства, за да се спази общият размер на ЕФГЗ, предвиден в бъдещата МФР.

3.   Уведомления, които трябва да се предвидят

| 3.1. | Най-късно 10 дни след влизането в сила на преходния регламент:






  — | Дали да се продължат или не програмите за развитие на селските райони до 31 декември 2021 г.






  — | Определяне на регионалните програми, които трябва да бъдат удължени. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

Дали да се продължат или не програмите за развитие на селските райони до 31 декември 2021 г.

—

Определяне на регионалните програми, които трябва да бъдат удължени.

| — | Разпределение на съответните бюджетни средства в рамките на годишното разпределение на средства за 2021 г. (и следователно частта от бюджета за 2021 г., която няма да бъде прехвърлена към периода 2022—2027 г.). |
| --- | --- |

—

Разпределение на съответните бюджетни средства в рамките на годишното разпределение на средства за 2021 г. (и следователно частта от бюджета за 2021 г., която няма да бъде прехвърлена към периода 2022—2027 г.).

| — | При условие че се докаже рискът от недостиг на средства и невъзможност за поемане на нови правни ангажименти в съответствие с Регламента относно изпълнението на ЕЗФРСР за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

—

При условие че се докаже рискът от недостиг на средства и невъзможност за поемане на нови правни ангажименти в съответствие с Регламента относно изпълнението на ЕЗФРСР за периода 2014—2020 г.

| 3.2. | Най-късно един месец след влизането в сила на преходния регламент:






  — | Дали през 2020 г. да се продължи или не процедурата за вътрешно сближаване на стойността на правата на плащане по схемата за основни плащания към средна стойност. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

Дали през 2020 г. да се продължи или не процедурата за вътрешно сближаване на стойността на правата на плащане по схемата за основни плащания към средна стойност.

| 3.3. | Най-късно до 1-ви август 2020 г.:






  — | Прилагане или не на намаляването на директните плащания над 150 000 EUR на година за календарната 2021 година и на очаквания резултат от намаленията за 2021 г.






  — | Дали през 2021 г. да се извърши или не прехвърляне на средства и, ако се извърши, да се определи процентът на прехвърлените средства (до 15 %) от ЕЗФРСР, за да се осигури допълнително финансиране за ЕФГЗ през 2022 г.; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

—

Прилагане или не на намаляването на директните плащания над 150 000 EUR на година за календарната 2021 година и на очаквания резултат от намаленията за 2021 г.

—

Дали през 2021 г. да се извърши или не прехвърляне на средства и, ако се извърши, да се определи процентът на прехвърлените средства (до 15 %) от ЕЗФРСР, за да се осигури допълнително финансиране за ЕФГЗ през 2022 г.;

| — | Дали през 2022 г. да се извърши или не прехвърляне на средства и, ако се извърши, да се определи процентът на прехвърлените средства (до 15 %) от ЕФГЗ, за да се осигури допълнително финансиране за ЕЗФРСР през 2021 г. |
| --- | --- |

—

Дали през 2022 г. да се извърши или не прехвърляне на средства и, ако се извърши, да се определи процентът на прехвърлените средства (до 15 %) от ЕФГЗ, за да се осигури допълнително финансиране за ЕЗФРСР през 2021 г.

| — | За 2021 г.: предоставяне или не на преразпределително плащане. |
| --- | --- |

—

За 2021 г.: предоставяне или не на преразпределително плащане.

| — | За 2021 г. процентът на тавана по ЕФГЗ за 2021 г. за следните помощи:






  — | преразпределително плащане; |
| --- | --- | --- |

—

За 2021 г. процентът на тавана по ЕФГЗ за 2021 г. за следните помощи:

—

преразпределително плащане;

| — | плащане за млади земеделски стопани (напомняне: нормативно установена максимална стойност — 2 %); |
| --- | --- |

—

плащане за млади земеделски стопани (напомняне: нормативно установена максимална стойност — 2 %);

| — | доброволно обвързано с производството подпомагане (напомняне: нормативно установена максимална стойност — 15 %); |
| --- | --- |

—

доброволно обвързано с производството подпомагане (напомняне: нормативно установена максимална стойност — 15 %);

| — | плащане за райони с природни ограничения в рамките на първия стълб; |
| --- | --- |

—

плащане за райони с природни ограничения в рамките на първия стълб;

| — | забележка: таванът за схемата за основно плащане (СОП) се изчислява, като от годишния таван по ЕФГЗ се извадят таваните за другите помощи (както за периода 2015—2020 г.). |
| --- | --- |

—

забележка: таванът за схемата за основно плащане (СОП) се изчислява, като от годишния таван по ЕФГЗ се извадят таваните за другите помощи (както за периода 2015—2020 г.).

| — | Дали през 2021 г. СОП да се прилага или не на регионално равнище (регионите, които са определени на базата на обективни и недискриминационни критерии като техните агрономични и социално-икономически характеристики и техния регионален селскостопански потенциал или тяхната институционална или административна структура). |
| --- | --- |

—

Дали през 2021 г. СОП да се прилага или не на регионално равнище (регионите, които са определени на базата на обективни и недискриминационни критерии като техните агрономични и социално-икономически характеристики и техния регионален селскостопански потенциал или тяхната институционална или административна структура).

| — | Дали през 2021 г. да се продължи или не процедурата за вътрешно сближаване на стойността на правата на плащане по схемата за основни плащания към средна стойност. |
| --- | --- |

—

Дали през 2021 г. да се продължи или не процедурата за вътрешно сближаване на стойността на правата на плащане по схемата за основни плащания към средна стойност.

| 3.4. | Най-късно до 31 декември 2020 г.:






  — | Промяна на работните програми за сектора на маслиновото масло и на трапезните маслини. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

Промяна на работните програми за сектора на маслиновото масло и на трапезните маслини.

| 3.5. | Разпределение на тавана по ЕФГЗ между различните помощи по първия стълб: |
| --- | --- |

3.5.

Държавите членки ще трябва да изпратят уведомление относно разпределението на бюджета за всяка от помощите по първия стълб за 2021 г., с изключение на екологизирането, което остава фиксирано на 30 % от първия стълб; държавите членки имат възможност да преразглеждат всяка година дела на ЕФГЗ за преразпределителното плащане и обвързаните с производството доброволни помощи.

| 3.6. | Намаляване на директните плащания:






  — | Контекст: в член 11 от действащия регламент (ЕС) No 1307/2013 се предвижда единствено задължение за държавите членки да уведомяват за годините от 2015 г. до 2020 г. за своите решения за прилагане на намаление на директните плащания над 150 000 EUR, които се отпускат на един земеделски стопанин за дадена календарна година. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Контекст: в член 11 от действащия регламент (ЕС) No 1307/2013 се предвижда единствено задължение за държавите членки да уведомяват за годините от 2015 г. до 2020 г. за своите решения за прилагане на намаление на директните плащания над 150 000 EUR, които се отпускат на един земеделски стопанин за дадена календарна година.

| — | Предложение в преходния регламент: за да се гарантира приемственост на съществуващата система, държавите членки трябва също да уведомяват за своите решения за прилагане на намаление на директните плащания над 150 000 EUR и за очаквания резултат от намалението за календарната 2021 г. Регламентът предлага повече гъвкавост на държавите членки, като им дава възможност да адаптират, евентуално с различни ставки на корекция, стойността на правата на плащане или на резерва. В случая, ако уведомленията на държавите членки относно таваните по ЕФГЗ, разпределени за различните помощи по първия стълб, оказват въздействие върху тавана за схемата за основно плащане, то тогава държавите членки трябва, в зависимост от промяната на тавана по схемата за основно плащане, трябва да извършат:






  — | линейно намаляване или увеличаване на стойността на всички права на плащане и/или |
| --- | --- | --- |

—

Предложение в преходния регламент: за да се гарантира приемственост на съществуващата система, държавите членки трябва също да уведомяват за своите решения за прилагане на намаление на директните плащания над 150 000 EUR и за очаквания резултат от намалението за календарната 2021 г. Регламентът предлага повече гъвкавост на държавите членки, като им дава възможност да адаптират, евентуално с различни ставки на корекция, стойността на правата на плащане или на резерва. В случая, ако уведомленията на държавите членки относно таваните по ЕФГЗ, разпределени за различните помощи по първия стълб, оказват въздействие върху тавана за схемата за основно плащане, то тогава държавите членки трябва, в зависимост от промяната на тавана по схемата за основно плащане, трябва да извършат:

—

линейно намаляване или увеличаване на стойността на всички права на плащане и/или

| — | намаляване или увеличаване на националния или регионалния резерв. |
| --- | --- |

—

намаляване или увеличаване на националния или регионалния резерв.

| 3.7. | Брой и стойност на правата на плащане:






  — | Контекст: възможно е някои държави членки да са допуснали грешки при определянето на броя или стойността на правата на плащане при разпределението им през 2015 г. Много от тези грешки, дори допуснатите по отношение на само един земеделски стопанин, оказват влияние върху стойността на правата на плащане за всички земеделски стопани и за всички години. Някои държави членки допуснаха грешки и след 2015 г. при разпределянето на правата на плащане от резерва (например при изчисляването на средната стойност). Тези липси на съответствие обикновено подлежат на финансова корекция до предприемането на коригиращи мерки от съответната държава членка. |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

Контекст: възможно е някои държави членки да са допуснали грешки при определянето на броя или стойността на правата на плащане при разпределението им през 2015 г. Много от тези грешки, дори допуснатите по отношение на само един земеделски стопанин, оказват влияние върху стойността на правата на плащане за всички земеделски стопани и за всички години. Някои държави членки допуснаха грешки и след 2015 г. при разпределянето на правата на плащане от резерва (например при изчисляването на средната стойност). Тези липси на съответствие обикновено подлежат на финансова корекция до предприемането на коригиращи мерки от съответната държава членка.

| — | Предложение в преходния регламент: предвид времето, изминало от първото разпределение на правата на плащане през 2015 г., и усилията, положени от държавите членки за установяване, когато е приложимо, на правилните права, както и в интерес на правната сигурност, броят и стойността на правата за плащане следва да се смятат за законосъобразни и редовни, считано от 1-ви януари 2021 г. Това правило не се прилага за правата на плащане, предоставени на земеделските стопани въз основа на фактически неточни заявления, освен в случаите, когато грешката не е могла разумно да бъде открита от земеделския стопанин. |
| --- | --- |

—

Предложение в преходния регламент: предвид времето, изминало от първото разпределение на правата на плащане през 2015 г., и усилията, положени от държавите членки за установяване, когато е приложимо, на правилните права, както и в интерес на правната сигурност, броят и стойността на правата за плащане следва да се смятат за законосъобразни и редовни, считано от 1-ви януари 2021 г. Това правило не се прилага за правата на плащане, предоставени на земеделските стопани въз основа на фактически неточни заявления, освен в случаите, когато грешката не е могла разумно да бъде открита от земеделския стопанин.

| 3.8. | Сближаване на правата на плащане: |
| --- | --- |

3.8.

За да продължат процеса на сближаване по т.нар. „модел на тунела“ с цел по-справедливо разпределяне на директните плащания, държавите членки могат да предвидят допълнително сближаване на стойностите на правата на плащане към национална или регионална средна стойност след 2019 г., вместо да се стремят към единна ставка или запазване на стойността на правата на плащане на равнището им от 2019 г. Преходният регламент задължава държавите членки да уведомяват всяка година за своето решение за сближаване за следващата година. Така е за 2020 г. и 2021 г. В случай на по-нататъшно вътрешно сближаване през 2020 г., стойността на правата на плащане, държани от земеделските стопани към 31 декември 2019 г. и имащи стойност под националната или регионалната средна стойност, ще бъде увеличена за 2020 г. За да се финансира това увеличение, ще бъдат намалени правата на плащане, държани от земеделските стопани към 31 декември 2019 г., със стойност над националната или регионалната средна стойност. Идентичен механизъм е възможен и за 2021 г.

| 3.9. | Схема за единно плащане на базата на площ (СЕПП):






  — | Контекст: някои държави членки прилагат основни плащания извън разпределението на правата на плащане, т.е. без референтни данни за минали периоди, чрез СЕПП. Прилагането на тази схема е възможно само до 31 декември 2020 г. Регламентът за следващата ОСП обаче също дава възможност на държавите членки да извършват основни плащания на базата на площ, а не въз основа на референтни данни от минали периоди. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Контекст: някои държави членки прилагат основни плащания извън разпределението на правата на плащане, т.е. без референтни данни за минали периоди, чрез СЕПП. Прилагането на тази схема е възможно само до 31 декември 2020 г. Регламентът за следващата ОСП обаче също дава възможност на държавите членки да извършват основни плащания на базата на площ, а не въз основа на референтни данни от минали периоди.

| — | Предложение в преходния регламент: регламентът разрешава удължаване на прилагането на СЕПП след 31 декември 2020 г. съобразно действащите разпоредби. |
| --- | --- |

—

Предложение в преходния регламент: регламентът разрешава удължаване на прилагането на СЕПП след 31 декември 2020 г. съобразно действащите разпоредби.

| 3.10. | Споразумение за партньорство: споразумението за партньорство между държавите членки, определящо общата основа за интервенцията на четирите европейски фонда, включително ЕЗФРСР за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г., следва да продължи да бъде рамков стратегически документ за 2021 г. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Удължаване на регионалните програми за развитие на селските райони от програмния период 2014—2020 г. и през 2021 г.:






  — | Държавите членки могат да решат да удължат една или повече от регионалните си програми за развитие на селските райони, за което Европейската комисия трябва да бъде уведомена в рамките на 10 дни от влизането в сила на преходния регламент, включително съответния бюджет в рамките на годишното разпределение за 2021 г. |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

Държавите членки могат да решат да удължат една или повече от регионалните си програми за развитие на селските райони, за което Европейската комисия трябва да бъде уведомена в рамките на 10 дни от влизането в сила на преходния регламент, включително съответния бюджет в рамките на годишното разпределение за 2021 г.

| — | Уведомлението се изпраща независимо от действащата процедура за преразглеждане на програмите за развитие на селските райони. |
| --- | --- |

—

Уведомлението се изпраща независимо от действащата процедура за преразглеждане на програмите за развитие на селските райони.

| — | Това уведомление трябва да доказва риска от недостиг на средства и невъзможността за поемане на нови правни ангажименти в съответствие с Регламента относно изпълнението на ЕЗФРСР за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

—

Това уведомление трябва да доказва риска от недостиг на средства и невъзможността за поемане на нови правни ангажименти в съответствие с Регламента относно изпълнението на ЕЗФРСР за периода 2014—2020 г.

| — | Удължаването ще бъде финансирано от бюджета на ЕЗФРСР за 2021 г. |
| --- | --- |

—

Удължаването ще бъде финансирано от бюджета на ЕЗФРСР за 2021 г.

| — | Удължените програми за развитие на селските райони ще трябва да запазят поне същите амбиции по отношение на околната среда и климата. |
| --- | --- |

—

Удължените програми за развитие на селските райони ще трябва да запазят поне същите амбиции по отношение на околната среда и климата.

| — | Държавите членки могат и да не удължат срока на своите регионални програми за развитие на селските райони, ако остават средства от предходни години; в този случай те могат да прехвърлят средства от ЕЗФРСР за 2021 г. към отпуснатите финансови средства за периода 2022—2025 г. |
| --- | --- |

—

Държавите членки могат и да не удължат срока на своите регионални програми за развитие на селските райони, ако остават средства от предходни години; в този случай те могат да прехвърлят средства от ЕЗФРСР за 2021 г. към отпуснатите финансови средства за периода 2022—2025 г.

| 3.12. | Последици от удължаване на срока на програмите за развитие на селските райони: това удължаване води до отсрочване с една година на всички крайни срокове (годишен доклад за изпълнението и годишна среща за преглед до 2024 г., последващ доклад за оценка, който трябва да приключи до 31 декември 2025 г.) и периода на допустимост на разходите (извършени и платени до 31 декември 2024 г.). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ред и условия за удължаване и договаряне на многогодишните задължения:






  — | Случай 1: мерки за агроекология и климат, биологично земеделие — преобразуване и поддържане, хуманно отношение към животните.
  По отношение на новите ангажименти, които ще бъдат поемани от 2021 г., в програмите си за развитие на селските райони държавите членки трябва да определят срок от една до три години. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Случай 1: мерки за агроекология и климат, биологично земеделие — преобразуване и поддържане, хуманно отношение към животните.

По отношение на новите ангажименти, които ще бъдат поемани от 2021 г., в програмите си за развитие на селските райони държавите членки трябва да определят срок от една до три години.

| — | Случай 2: мерки за агроекология и климат и поддържане на биологично земеделие.
  Ако държавите членки предвидят годишно удължаване на ангажиментите след изтичането на първоначалния период, от 2021 г. това удължаване не може да надхвърля една година (внимание: при подпомагането на биологичното земеделие, тази възможност за удължаване се отнася само за поддържането, но не и за преобразуването. |
| --- | --- |

—

Случай 2: мерки за агроекология и климат и поддържане на биологично земеделие.

Ако държавите членки предвидят годишно удължаване на ангажиментите след изтичането на първоначалния период, от 2021 г. това удължаване не може да надхвърля една година (внимание: при подпомагането на биологичното земеделие, тази възможност за удължаване се отнася само за поддържането, но не и за преобразуването.

| — | Случай 3: мерки за агроекология и климат, поддържане на биологично земеделие и хуманно отношение към животните.
  По отношение на новите ангажименти, следващи непосредствено ангажимента, поет през първоначалния период и приключил през 2021 г., новият ангажимент може да бъде поет само за срок от една година. |
| --- | --- |

—

Случай 3: мерки за агроекология и климат, поддържане на биологично земеделие и хуманно отношение към животните.

По отношение на новите ангажименти, следващи непосредствено ангажимента, поет през първоначалния период и приключил през 2021 г., новият ангажимент може да бъде поет само за срок от една година.

| 3.14. | Допустимост на разходите, покриващи националния стратегически план (НСП) и преход между програмните периоди: за да се улесни преходът между предходния и предстоящия програмен период, следните разходи трябва да бъдат допустими по ЕЗФРСР за периода 2022—2027 г. и предвидени в националните стратегически планове (размер и процентен принос на ЕЗФРСР).






  — | Разходи, свързани с поети задължения по предходни програмни периоди [съгласно Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (8) или Регламент (ЕС) No 1305/2013] и продължаващи след 1 януари 2024 г. или 1 януари 2025 г. (ситуация, при която по време на кампаниите през 2019 г. или 2020 г. са поети петгодишни задължения). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Разходи, свързани с поети задължения по предходни програмни периоди [съгласно Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (8) или Регламент (ЕС) No 1305/2013] и продължаващи след 1 януари 2024 г. или 1 януари 2025 г. (ситуация, при която по време на кампаниите през 2019 г. или 2020 г. са поети петгодишни задължения).

| 3.15. | Програми за подкрепа на сектора на плодовете и зеленчуците:
  Организациите на производители, които участват в оперативна програма след 31 декември 2021 г., трябва, преди 15 септември 2021 г., да представят на своята държава членка искане за изменение на оперативните си програми, така че да отговарят на условията на бъдещия регламент за стратегическите планове или да бъдат заменени от нова оперативна програма, одобрена съгласно същия регламент. Ако организацията на производителите не подаде искане за изменение или замяна на оперативната програма, то програмата приключва действието си на 31 декември 2021 г. Работните програми, създадени за периода от 1 април 2018 г. до 31 март 2021 г., трябва да бъдат удължени до 31 декември 2021 г. Организациите на производителите, асоциациите на организации на производители и междубраншовите организации трябва да изменят съответно своите работни програми и да уведомят Комисията за тях до 31 декември 2020 г. |
| --- | --- |

3.15.

Организациите на производители, които участват в оперативна програма след 31 декември 2021 г., трябва, преди 15 септември 2021 г., да представят на своята държава членка искане за изменение на оперативните си програми, така че да отговарят на условията на бъдещия регламент за стратегическите планове или да бъдат заменени от нова оперативна програма, одобрена съгласно същия регламент. Ако организацията на производителите не подаде искане за изменение или замяна на оперативната програма, то програмата приключва действието си на 31 декември 2021 г. Работните програми, създадени за периода от 1 април 2018 г. до 31 март 2021 г., трябва да бъдат удължени до 31 декември 2021 г. Организациите на производителите, асоциациите на организации на производители и междубраншовите организации трябва да изменят съответно своите работни програми и да уведомят Комисията за тях до 31 декември 2020 г.

| 3.16. | Програми за подпомагане на сектора на маслиновото масло и на трапезните маслини:
  Работните програми, създадени за периода от 1 април 2018 г. до 31 март 2021 г., трябва да бъдат удължени до 31 декември 2021 г. Организациите на производителите, асоциациите на организации на производители и междубраншовите организации трябва да изменят съответно своите работни програми и да уведомят Комисията за тях до 31 декември 2020 г. |
| --- | --- |

3.16.

Работните програми, създадени за периода от 1 април 2018 г. до 31 март 2021 г., трябва да бъдат удължени до 31 декември 2021 г. Организациите на производителите, асоциациите на организации на производители и междубраншовите организации трябва да изменят съответно своите работни програми и да уведомят Комисията за тях до 31 декември 2020 г.

| 3.17. | Национални програми в сектора на пчеларството:
  Националните програми трябва да приключат на 31 юли 2022 г. Разпоредбите на Регламент (ЕС) No 1308/2013 относно сектора на пчеларството ще продължат да се прилагат след 31 декември 2021 г. по отношение на извършените разходи и плащанията за операции, осъществявани преди 1 август 2022 г. |
| --- | --- |

3.17.

Националните програми трябва да приключат на 31 юли 2022 г. Разпоредбите на Регламент (ЕС) No 1308/2013 относно сектора на пчеларството ще продължат да се прилагат след 31 декември 2021 г. по отношение на извършените разходи и плащанията за операции, осъществявани преди 1 август 2022 г.

| 3.18. | Програми за подпомагане в лозаро-винарския сектор:






  — | Контекст: средствата от ЕС се отпускат на държавите членки чрез петгодишни национални програми за подпомагане с цел финансиране на специфични мерки в подкрепа на лозаро-винарския сектор. |
| --- | --- | --- |

3.18.

—

Контекст: средствата от ЕС се отпускат на държавите членки чрез петгодишни национални програми за подпомагане с цел финансиране на специфични мерки в подкрепа на лозаро-винарския сектор.

| — | Предложение в преходния регламент: националните програми за подпомагане трябва да приключат на 15 октомври 2023 г. Разпоредбите на Регламент (ЕС) No 1308/2013 относно мерките в подкрепа на националните програми за подпомагане ще продължат да се прилагат след 31 декември 2021 г. по отношение на извършените разходи и плащанията за операции, осъществявани преди 16 октомври 2023 г. |
| --- | --- |

—

Предложение в преходния регламент: националните програми за подпомагане трябва да приключат на 15 октомври 2023 г. Разпоредбите на Регламент (ЕС) No 1308/2013 относно мерките в подкрепа на националните програми за подпомагане ще продължат да се прилагат след 31 декември 2021 г. по отношение на извършените разходи и плащанията за операции, осъществявани преди 16 октомври 2023 г.

Брюксел, 7 май 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 320.

1

(2)  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 487.

2

(3)  ОВ L 347,20.12.2013 г., стp. 549.

3

(4)  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 608.

4

(5)  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 671.

5

(6)  ОВ L 78, 20.3.2013 г., стp. 23.

6

(7)  ОВ L 78, 20.3.2013 г., стp. 41.

7

(8)  Регламент (EО) No 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).

8

---

| 14.7.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 232/36

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на многогодишен план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, за изменение на регламенти (ЕО) No 1936/2001, (ЕС) 2017/2107 и (ЕС) 2019/833 и за отмяна на Регламент (ЕС) 2016/1627

[COM(2019) 619 — 2019/0272 (COD)]

(2020/C 232/05)

| Докладчик | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Докладчик

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Консултация | Съвет, 6.12.2019 г.
  Европейски парламент, 16.12.2019 г. |
| --- | --- |
| Процедурно основание | Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“ |
| Приемане от секцията | 6.3.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.5.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 551 — дистанционно заседание |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 251/0/10 |

Консултация

Съвет, 6.12.2019 г.

Европейски парламент, 16.12.2019 г.

Процедурно основание

Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“

Приемане от секцията

6.3.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

7.5.2020 г.

Пленарна сесия No

551 — дистанционно заседание

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

251/0/10

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства приемането на многогодишен план за управление на риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, тъй като текущото състояние на запаса е на рекордно високи равнища и дава възможност за отпадане на необходимостта от прилагане на спешните мерки, въведени в предишния план за възстановяване. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът счита, че въвеждането на многогодишен план в Европейския съюз, който гарантира прилагането на мерките, предвидени в Препоръка 18-02, приета на 21-вото извънредно заседание на Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) през 2018 г., е най-подходящият начин за поддържане на запаси над нивата на биомаса, при които може да се постигне максимален устойчив улов, като се отчитат особеностите на различните видове риболовни уреди и техники, използвани в този вид риболов. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК предлага законодателите да актуализират предложението за регламент, за да могат да включат измененията, договорени през 2019 г. от ICCAT в нейната Препоръка 19-04. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът счита, че член 29, параграф 3 от предложението следва да бъде изменен, за да бъде приведен в съответствие с Препоръка 19-04, както е обяснено в параграф 4 от настоящото становище. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1. | Целта на предложението за регламент, предмет на настоящото становище, е прилагането в Европейския съюз на многогодишния план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, одобрен от ICCAT, с цел да се гарантира, че равнищата на биомаса са по-високи от тези, при които е възможен максимален устойчив улов. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Държавите членки с възможности за риболов на червен тон трябва да изготвят годишни риболовни планове, които включват квотите, разпределени за всяка група уреди, критериите, приети за тяхното разпределяне, мерките за гарантиране на спазването на индивидуалните квоти, риболовните сезони, определените пристанища, правилата за прилова и корабите с разрешение. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Държавите членки с възможности за риболов на червен тон трябва да изготвят и годишни планове за управление на риболовния капацитет с цел адаптиране на флотовете си към разпределените възможности за риболов, годишни планове за инспекции, за да гарантират спазването на разглеждания регламент, и годишни планове за управление на отглеждането, за да се гарантира прогнозираното количество червен тон за отглеждане. Всички тези планове се изпращат всяка година на Комисията, не по-късно от 31 януари. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Техническите мерки, предвидени в настоящия регламент, включват ограничаването на риболовните сезони за някои видове флотове, като корабите с мрежи гъргър и големите кораби с плаващи парагади, в установяването на минимален разрешен размер от общ характер, а именно тегло над 30 кг или дължина над 115 см, както и установяването на разрешен обем на прилов, който не може да надвишава 20 % от общия улов на борда в края на всеки риболовен рейс. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Мерките за контрол, които държавите членки трябва да прилагат, включват задължението за представяне, един месец преди началото на срока на валидност на разрешението, на списъците на всички кораби, на които е разрешено да извършват риболов и търговска експлоатация на ресурсите от червен тон, и на капаните. Освен това на Комисията се предоставя подробна информация относно риболовните дейности, извършвани по време на кампанията през предходната година от корабите, които са получили разрешение за риболов, включително улова на всеки от тях, както и информация относно проведените съвместни риболовни операции. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Капитаните на кораби с дължина под 12 м (регламентът за контрол (1) вече вмени задължения за корабите с дължина от 12 м и повече) са длъжни да уведомяват компетентния орган на съответната държава членка най-малко четири часа преди очаквания час на пристигане в разрешеното пристанище за уловеното количество червен тон, географската зона, в която е извършен уловът, както и за идентификацията на кораба. Освен това се забранява трансбордиране в открито море за корабите на Европейския съюз и корабите на трети държави във водите на Съюза, пренасящи на борда си червен тон. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Държавите членки отговарят за изпълнението на национална програма за наблюдатели, която гарантира спазването на минимален праг на покритие, изразен под формата на проценти за различните сегменти на флота, и освен това, когато става въпрос за кораби с мрежи гъргър, гарантира присъствието на борда на регионален наблюдател от ICCAT. Всяка операция по прехвърляне трябва да бъде съобщена предварително на съответната държава членка за одобрение или, ако е целесъобразно, за отказ, и изисква използването на видеокамери за контролиране на броя прехвърлени риби. Освен това операциите по прехвърляне на екземплярите в клетки трябва да се съобщават предварително и да бъдат предмет на наблюдение чрез видеокамери. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Държавите членки осигуряват проследяването и мониторинга чрез система за локализиране на кораби с дължина от 12 м и повече и извършват проверки в рамките на Схемата на ICCAT за съвместни международни инспекции. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Забранява се пускането на пазара, разтоварването на сушата, вносът, износът, поставянето в клетки, реекспортът или трансбордирането на червен тон, който не е придружен от одобрените и посочени в настоящия регламент документи. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Като цяло ЕИСК изразява съгласие с предложението за регламент, тъй като става въпрос за транспониране на препоръка на ICCAT. Освен това изразява задоволството си от резултатите, получени от плана за възстановяване, благодарение на който биомасата на червен тон достигна равнища, каквито не са били наблюдавани откакто се води статистика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | През 2019 г. ICCAT прие Препоръка 19-04, която изменя Препоръка 18-02 — предмет на настоящото становище. Във връзка с това Комитетът препоръчва на законодателите да приведат предложението за регламент в съответствие с тази препоръка. |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Конкретни бележки |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | В член 29, параграф 3 се посочва, че корабите с мрежи гъргър на Съюза не могат да участват в съвместни риболовни операции с кораби с мрежи гъргър на други договарящите страни по конвенцията, въпреки че в параграф 62 от Препоръка 19-04 се предвижда, че „ДСК (2), която разполага с поне пет кораба с гъргър с разрешение за риболов, може да разрешава съвместни риболовни операции с всяка друга ДСК.
  Всяка ДСК, която извършва съвместна риболовна операция, носи отговорност за улова, извършен в рамките на тази съвместна риболовна операция“. |
| --- | --- |

4.1.

Всяка ДСК, която извършва съвместна риболовна операция, носи отговорност за улова, извършен в рамките на тази съвместна риболовна операция“.

| 4.2. | Комитетът счита, че в предложения регламент следва да се вземе предвид дерогацията, предвидена в предходния параграф, т.е. да се даде възможност за съвместен риболов с флотовете на други ДСК. При все това ЕИСК счита, че предварително следва да бъде договорен на двустранна основа протокол относно действията, които следва да предприемат корабите, и по-специално органите на всяка ДСК относно управлението на документите за деклариране за улова, изисквани съгласно действащото законодателство. |
| --- | --- |

4.2.

Брюксел, 7 май 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) No 847/96, (ЕО) No 2371/2002, (ЕО) No 811/2004, (ЕО) No 768/2005, (ЕО) No 2115/2005, (ЕО) No 2166/2005, (ЕО) No 388/2006, (ЕО) No 509/2007, (ЕО) No 676/2007, (ЕО) No 1098/2007, (ЕО) No 1300/2008, (ЕО) No 1342/2008 и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 2847/93, (ЕО) No 1627/94 и (ЕО) No 1966/2006 (OB L 343, 22.12.2009 г., стр. 1).

1

(2)  ДСК, договаряща страна по конвенцията.

2

---