# Europeiska unionens C 195/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 195 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången10 juni 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 195

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången10 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 195/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 195/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9696 – ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV) (
  1
  ) | 2 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 195/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH) (
  1
  )

1

1

2020/C 195/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9696 – ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 195/03 | Eurons växelkurs — 9 juni 2020 | 3 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 195/03

Eurons växelkurs — 9 juni 2020

3

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 195/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9716 – AMS/OSRAM) (
  1
  ) | 4 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 195/05 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 6 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 195/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9716 – AMS/OSRAM) (
  1
  )

1

4

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 195/05

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 195/01)

Kommissionen beslutade den 8 april 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9746. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9746. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 10.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9696 – ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 195/02)

Kommissionen beslutade den 22 april 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9696. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9696. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/3

---

Eurons växelkurs (1)

9 juni 2020

(2020/C 195/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1294 |
| JPY | japansk yen | 122,14 |
| DKK | dansk krona | 7,4568 |
| GBP | pund sterling | 0,89120 |
| SEK | svensk krona | 10,4188 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0770 |
| ISK | isländsk krona | 149,70 |
| NOK | norsk krona | 10,5418 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,634 |
| HUF | ungersk forint | 345,00 |
| PLN | polsk zloty | 4,4464 |
| RON | rumänsk leu | 4,8365 |
| TRY | turkisk lira | 7,6859 |
| AUD | australisk dollar | 1,6267 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5187 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7530 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7375 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5708 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 353,30 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,8935 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0025 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5719 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 917,20 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8287 |
| PHP | filippinsk peso | 56,521 |
| RUB | rysk rubel | 77,7388 |
| THB | thailändsk baht | 35,418 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4944 |
| MXN | mexikansk peso | 24,5766 |
| INR | indisk rupie | 85,3085 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1294

JPY

japansk yen

122,14

DKK

dansk krona

7,4568

GBP

pund sterling

0,89120

SEK

svensk krona

10,4188

CHF

schweizisk franc

1,0770

ISK

isländsk krona

149,70

NOK

norsk krona

10,5418

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,634

HUF

ungersk forint

345,00

PLN

polsk zloty

4,4464

RON

rumänsk leu

4,8365

TRY

turkisk lira

7,6859

AUD

australisk dollar

1,6267

CAD

kanadensisk dollar

1,5187

HKD

Hongkongdollar

8,7530

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7375

SGD

singaporiansk dollar

1,5708

KRW

sydkoreansk won

1 353,30

ZAR

sydafrikansk rand

18,8935

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0025

HRK

kroatisk kuna

7,5719

IDR

indonesisk rupiah

15 917,20

MYR

malaysisk ringgit

4,8287

PHP

filippinsk peso

56,521

RUB

rysk rubel

77,7388

THB

thailändsk baht

35,418

BRL

brasiliansk real

5,4944

MXN

mexikansk peso

24,5766

INR

indisk rupie

85,3085

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 10.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/4

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9716 – AMS/OSRAM)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 195/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | AMS (Österrike). |
| --- | --- |

—

AMS (Österrike).

| — | OSRAM (Tyskland). |
| --- | --- |

—

OSRAM (Tyskland).

AMS förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela OSRAM. Koncentrationen genomförs genom ett offentligt bud tillkännagivet den 7 november 2019.

2.

| — | AMS: Tillhandahåller högpresterande sensorteknik till slutmarknaderna för konsumentprodukter, kommunikation, fordon, industri och sjukvård med fokus på tre strategiska områden: optik, bild och ljud. |
| --- | --- |

—

AMS: Tillhandahåller högpresterande sensorteknik till slutmarknaderna för konsumentprodukter, kommunikation, fordon, industri och sjukvård med fokus på tre strategiska områden: optik, bild och ljud.

| — | OSRAM: tillhandahåller belysningslösningar och sensorer, visualisering och ljusbaserade behandlingar, inklusive LED och andra halvledarbaserade tekniker så som infraröda sändare, lasrar och sensorer, ljusstyrningssystem samt traditionella lampor och speciallampor. |
| --- | --- |

—

OSRAM: tillhandahåller belysningslösningar och sensorer, visualisering och ljusbaserade behandlingar, inklusive LED och andra halvledarbaserade tekniker så som infraröda sändare, lasrar och sensorer, ljusstyrningssystem samt traditionella lampor och speciallampor.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9716 – AMS/OSRAM

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 10.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/6

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 195/05)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Eger/Egri”

Referensnummer: PDO-HU-A1328-AM04

Datum för meddelandet: 16.2.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den högsta totala syrahalten ändras från 6 g/l till 7 g/l för följande typer av vin: Classicus bikavér (tjurblod), Classicus siller (clairet), Classicus vörös (rött), Superior bikavér (tjurblod), Superior vörös (rött), Grand superior bikavér (tjurblod) och Grand superior vörös (rött).

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Beskrivning av vinet eller vinerna |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Beskrivning av vinet eller vinerna

| c) | Motivering: På grund av det svala klimatet (med vindar från berg och dalgångar), mineralrikedomen och den stora mångfalden av jordmåner i det avgränsade området, kan viner som framställs av blå druvor med syror av en mer komplex struktur ha en mycket hög syra efter lagring, utöver en viss lenhet. Ändringen innebär att fruktigheten kan bevaras längre. |
| --- | --- |

c)

Motivering: På grund av det svala klimatet (med vindar från berg och dalgångar), mineralrikedomen och den stora mångfalden av jordmåner i det avgränsade området, kan viner som framställs av blå druvor med syror av en mer komplex struktur ha en mycket hög syra efter lagring, utöver en viss lenhet. Ändringen innebär att fruktigheten kan bevaras längre.

2.   Den lägsta verkliga alkoholhalten ändras från 12,5 volymprocent till 12 volymprocent för alla viner i klasserna Superior och Grand superior, med undantag för viner som framställs av sent skördade druvor.

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Beskrivning av vinet eller vinerna |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Beskrivning av vinet eller vinerna

| c) | Motivering: Ändringen gör det lättare att garantera en sammansatt arom i vinerna, särskilt de torra, där de fruktiga tonerna också blir mer framträdande tack vare den låga halten restsocker efter jäsning. Den stora alkoholförlusten som följer av lagringen på små ekfat motiverar också att vinerna i klasserna Superior eller Grand superior betraktas som mer moderna viner, med lägre alkoholhalt, under förutsättning att dessa viner har tillfredsställande organoleptiska egenskaper. Detta förstärker egenskaperna hos Egervinerna (svalt klimat) samtidigt som man undviker att de blir alltför täta. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Ändringen gör det lättare att garantera en sammansatt arom i vinerna, särskilt de torra, där de fruktiga tonerna också blir mer framträdande tack vare den låga halten restsocker efter jäsning. Den stora alkoholförlusten som följer av lagringen på små ekfat motiverar också att vinerna i klasserna Superior eller Grand superior betraktas som mer moderna viner, med lägre alkoholhalt, under förutsättning att dessa viner har tillfredsställande organoleptiska egenskaper. Detta förstärker egenskaperna hos Egervinerna (svalt klimat) samtidigt som man undviker att de blir alltför täta.

3.   Ett undantag införs från bestämmelsen om obligatorisk lagring på ekfat i sex månader för viner av typen Classicus bikavér som framställs av druvsorterna blauburger, kadarka, kékoportó och turán

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

III. Specifika oenologiska metoder

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| c) | Motivering: Eftersom dessa viner, som framställs av fyra tidiga druvsorter, är tanninsvaga skulle inte en begränsande bestämmelse, som syftar till att låta druvsorternas karaktär framträda, gynna ett mer långsiktigt bevarande av den friska fruktighet som ingår i beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna hos Classicus bikavér. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Eftersom dessa viner, som framställs av fyra tidiga druvsorter, är tanninsvaga skulle inte en begränsande bestämmelse, som syftar till att låta druvsorternas karaktär framträda, gynna ett mer långsiktigt bevarande av den friska fruktighet som ingår i beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna hos Classicus bikavér.

4.   En anpassning görs av de oenologiska metoder som ska användas för Superior bikavér i fråga om lagring i tolv månader på ekfat och andelen druvor av sorten turán i vin av typen Grand superior bikavér.

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

III. Specifika oenologiska metoder

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| c) | Motivering: Rättelsen syftar till att göra bestämmelserna om framställning av bikavér enhetliga för de två klasserna. Det gör att man beroende på druvornas kvalitet, vilken i sin tur beror på skördeåret, kan välja hur länge vinerna ska lagras. Följaktligen kommer skillnaden mellan vin av klasserna Superior och Grand superior inte att vara mogningen – de två nivåerna kommer i stället att skilja sig åt genom sin koncentration och specifika arom (enligt den nya bestämmelsen får vinerna i klassen Grand superior bara framställas med druvor från samma vinsluttning, och viner som framställs med druvor från samma vinsluttning kan bara klassificeras som Grand superior). Den enhetliga framställningen kommer att göra vinernas karaktär mer enhetlig och göra det lättare för konsumenten att skilja mellan de tre olika klasserna av viner av typen bikavér. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Rättelsen syftar till att göra bestämmelserna om framställning av bikavér enhetliga för de två klasserna. Det gör att man beroende på druvornas kvalitet, vilken i sin tur beror på skördeåret, kan välja hur länge vinerna ska lagras. Följaktligen kommer skillnaden mellan vin av klasserna Superior och Grand superior inte att vara mogningen – de två nivåerna kommer i stället att skilja sig åt genom sin koncentration och specifika arom (enligt den nya bestämmelsen får vinerna i klassen Grand superior bara framställas med druvor från samma vinsluttning, och viner som framställs med druvor från samma vinsluttning kan bara klassificeras som Grand superior). Den enhetliga framställningen kommer att göra vinernas karaktär mer enhetlig och göra det lättare för konsumenten att skilja mellan de tre olika klasserna av viner av typen bikavér.

5.   Kravet på att använda ekfat tas bort från bestämmelsen om fatlagring i sex månader för vin av typerna Grand superior fehér och csillag.

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

III. Specifika oenologiska metoder

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| c) | Motivering: För viner som framställs av gröna druvor är det inte nödvändigt att alla årgångar lagras på ekfat. De friska och dynamiska fruktiga tonerna har också en viktig plats bland de organoleptiska egenskaperna hos viner av typerna Grand superior fehér och csillag. Elimineringen av kravet på lagring på ekfat förstärker karaktären hos Egervinerna och följer en växande trend på global nivå. |
| --- | --- |

c)

Motivering: För viner som framställs av gröna druvor är det inte nödvändigt att alla årgångar lagras på ekfat. De friska och dynamiska fruktiga tonerna har också en viktig plats bland de organoleptiska egenskaperna hos viner av typerna Grand superior fehér och csillag. Elimineringen av kravet på lagring på ekfat förstärker karaktären hos Egervinerna och följer en växande trend på global nivå.

6.   Den högsta andelen av druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) höjs till 65 % för de tre klasserna i vintypen bikavér.

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

III. Specifika oenologiska metoder

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| c) | Motivering: Eftersom kékfrankos är den viktigaste druvsorten vid framställningen av viner av typen bikavér är det viktigt att druvsortens kännetecknande egenskaper kommer till uttryck i blandningen. Genom denna ändring kommer man att kunna framställa viner av typen bikavér med en mer enhetlig karaktär på de tre klassificeringsnivåerna i det avgränsade området. Åtgärden stärker uttryckligen egenskaperna hos Egervinerna (svalt klimat). |
| --- | --- |

c)

Motivering: Eftersom kékfrankos är den viktigaste druvsorten vid framställningen av viner av typen bikavér är det viktigt att druvsortens kännetecknande egenskaper kommer till uttryck i blandningen. Genom denna ändring kommer man att kunna framställa viner av typen bikavér med en mer enhetlig karaktär på de tre klassificeringsnivåerna i det avgränsade området. Åtgärden stärker uttryckligen egenskaperna hos Egervinerna (svalt klimat).

7.   Kraven gällande lagring på flaska och datum för tappning på flaska tas bort för vinerna i klasserna Superior och Grand superior

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

III. Specifika oenologiska metoder

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| c) | Motivering: Vinernas kvalitet avgörs inte bara av lagringstiden på flaska, utan också av druvsorten, råvarans kvalitet (genomsnittlig avkastning, alkoholhalt i musten) och de tekniker som används vid framställningen. Vinodlaren måste välja framställningsmetoder för att uppnå de egenskaper som anges i den organoleptiska beskrivningen av vinet. Ett vin får bara släppas ut på marknaden om kvalificeringskommittén för vin på lokal nivå har godkänt vinet på grundval av kontroller av de organoleptiska egenskaperna. På grund av årgångsvariationerna är det inte nödvändigt att kräva att datum för tappning på flaska och lagringstid på flaska ska anges för saluföring. På den marknad som finns för dessa viner är konsumenterna i alla händelser känsliga för vinets mognadsgrad. Producenterna känner av detta direkt och kan därför själva fastställa lämpligt datum för att släppa ut vinerna på marknaden. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Vinernas kvalitet avgörs inte bara av lagringstiden på flaska, utan också av druvsorten, råvarans kvalitet (genomsnittlig avkastning, alkoholhalt i musten) och de tekniker som används vid framställningen. Vinodlaren måste välja framställningsmetoder för att uppnå de egenskaper som anges i den organoleptiska beskrivningen av vinet. Ett vin får bara släppas ut på marknaden om kvalificeringskommittén för vin på lokal nivå har godkänt vinet på grundval av kontroller av de organoleptiska egenskaperna. På grund av årgångsvariationerna är det inte nödvändigt att kräva att datum för tappning på flaska och lagringstid på flaska ska anges för saluföring. På den marknad som finns för dessa viner är konsumenterna i alla händelser känsliga för vinets mognadsgrad. Producenterna känner av detta direkt och kan därför själva fastställa lämpligt datum för att släppa ut vinerna på marknaden.

8.   Kvaliteten på druvorna av de sorter som används till viner av klassen Classicus ändras från 12,08 volymprocent (19 °MM) till 10,6 volymprocent (17 °MM) för viner av typen Classicus csillag (stjärna).

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

III. Specifika oenologiska metoder

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| c) | Motivering: Ändringen syftar till att garantera friskheten hos viner av typen Classicus csillag. Med den lägsta naturliga alkoholhalt som föreskrivs i nuläget, 12,08 volymprocent, (19 °MM) går det inte att garantera detta i alla årgångar. För att göra det krävs nämligen att man bevarar syrorna i druvorna som utgör råvaran, vilket under varmare årgångar bara är möjligt genom tidigare skörd. Ändringen gör det också lättare för vinodlarna att hantera och styra den selektiva lagringen av basviner för denna typ av vin. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Ändringen syftar till att garantera friskheten hos viner av typen Classicus csillag. Med den lägsta naturliga alkoholhalt som föreskrivs i nuläget, 12,08 volymprocent, (19 °MM) går det inte att garantera detta i alla årgångar. För att göra det krävs nämligen att man bevarar syrorna i druvorna som utgör råvaran, vilket under varmare årgångar bara är möjligt genom tidigare skörd. Ändringen gör det också lättare för vinodlarna att hantera och styra den selektiva lagringen av basviner för denna typ av vin.

9.   Möjligheten införs att framställa viner av typerna Classicus rozé, Siller vörös samt Superior vörös och Grand superior vörös med druvsorten cabernet dorsa

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

III. Specifika oenologiska metoder

| — | VI. Tillåtna druvsorter |
| --- | --- |

—

VI. Tillåtna druvsorter

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| — | Huvudsakliga druvsorter |
| --- | --- |

—

Huvudsakliga druvsorter

| c) | Motivering: Druvsorten cabernet dorsa kan ge vin av mycket god kvalitet i det avgränsade området. Druvsorten ger inte bara i sig, utan även i druvblandningar, en utmärkt råvara till såväl druvrena som blandade Egerviner. Regionen har alltid varit känd för sina blandade viner. Användningen av denna druvsort gör det möjligt att bättre uttrycka produktionsområdets komplexitet. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Druvsorten cabernet dorsa kan ge vin av mycket god kvalitet i det avgränsade området. Druvsorten ger inte bara i sig, utan även i druvblandningar, en utmärkt råvara till såväl druvrena som blandade Egerviner. Regionen har alltid varit känd för sina blandade viner. Användningen av denna druvsort gör det möjligt att bättre uttrycka produktionsområdets komplexitet.

10.   Vinsluttningen Tornyos ändras till vinsluttningen Sík-hegy

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Ytterligare villkor

| c) | Motivering: Redan på medeltiden användes namnet Sík-hegy om hela denna vinsluttning. (István Sugár 1981) Under den socialistiska jordbrukspolitiken byggde kooperativet i Eger en anläggning för uppvärmning och lagring med två torn mitt i området. Därefter började vissa kalla de bästa vinmarkerna i detta område mitt i Sík-hegy för Alsó- és Felsőtornyos (låga och höga tornet). Med tiden kom det att kallas för bara Tornyos, vilket också blev registrerat som en egen benämning vid avgränsningen av vinsluttningarna, och därför finns också det namnet med i produktspecifikationen för Egervinerna. Jordens beskaffenhet i den nuvarande vinsluttningen Tornyos är identisk med den i vinsluttningen Sík-hegy. De viner som produceras är likartade. Den nuvarande vinsluttningen Sík-Hegy omfattar i stort sett hela Tornyos. Avgränsningen har gjorts längs vingårdsvägarna och inte längs de naturliga gränserna. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Redan på medeltiden användes namnet Sík-hegy om hela denna vinsluttning. (István Sugár 1981) Under den socialistiska jordbrukspolitiken byggde kooperativet i Eger en anläggning för uppvärmning och lagring med två torn mitt i området. Därefter började vissa kalla de bästa vinmarkerna i detta område mitt i Sík-hegy för Alsó- és Felsőtornyos (låga och höga tornet). Med tiden kom det att kallas för bara Tornyos, vilket också blev registrerat som en egen benämning vid avgränsningen av vinsluttningarna, och därför finns också det namnet med i produktspecifikationen för Egervinerna. Jordens beskaffenhet i den nuvarande vinsluttningen Tornyos är identisk med den i vinsluttningen Sík-hegy. De viner som produceras är likartade. Den nuvarande vinsluttningen Sík-Hegy omfattar i stort sett hela Tornyos. Avgränsningen har gjorts längs vingårdsvägarna och inte längs de naturliga gränserna.

11.   Namnen på vinsluttningarna omgrupperas per kommun och angivande av vinsluttningens namn blir obligatoriskt enbart för viner av klassen Grand superior

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Ytterligare villkor

| c) | Motivering: Ändringen gör det lättare för konsumenten att förstå de tre klasserna. Viner av klassen Grand superior motsvarar den högsta kvaliteten och det är därför viktigt att vinsluttningens namn anges för att visa exakt var de har producerats, och att de produceras enligt enhetliga kvalitetsnormer. Kommunikationen gällande de tre klasserna blir på detta sätt tydligare. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Ändringen gör det lättare för konsumenten att förstå de tre klasserna. Viner av klassen Grand superior motsvarar den högsta kvaliteten och det är därför viktigt att vinsluttningens namn anges för att visa exakt var de har producerats, och att de produceras enligt enhetliga kvalitetsnormer. Kommunikationen gällande de tre klasserna blir på detta sätt tydligare.

12.   Bestämmelser införs gällande angivande av druvsorter för vita och röda viner av alla klasser samt för vintypen késői szüretelésű (sen skörd)

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Ytterligare villkor

| c) | Motivering: Syftet med denna ändring är att för de druvrena vinerna harmonisera presentationen av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Eger/Egri” på flaskornas etiketter, med angivande av druvsort. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Syftet med denna ändring är att för de druvrena vinerna harmonisera presentationen av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Eger/Egri” på flaskornas etiketter, med angivande av druvsort.

13.   Övergångsåtgärdernas varaktighet fastställs: ”övergångsbestämmelserna slutar gälla från och med vinåret 2021/2022”.

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Ytterligare villkor

| c) | Motivering: Under de senaste åren har lokala producenterna haft möjlighet att strukturera sina odlingar i enlighet med kraven i produktspecifikationen. Möjligheten att tillämpa övergångsbestämmelserna bör begränsas. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Under de senaste åren har lokala producenterna haft möjlighet att strukturera sina odlingar i enlighet med kraven i produktspecifikationen. Möjligheten att tillämpa övergångsbestämmelserna bör begränsas.

14.   Ändringar och förbättringar av teknisk karaktär, bestämning av fastighetsnummer i förhållande till vinsluttningarnas namn

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Ytterligare villkor

| c) | Motivering: Den tidigare geografiska avgränsningen, som grundades på fastighetsnummer, omfattade områden som täckte hela vinsluttningar. Ändringar som gjorts av fastighetsnumreringen under åren gör denna precisering nödvändig. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Den tidigare geografiska avgränsningen, som grundades på fastighetsnummer, omfattade områden som täckte hela vinsluttningar. Ändringar som gjorts av fastighetsnumreringen under åren gör denna precisering nödvändig.

15.   Gränsen för högsta verkliga alkoholhalt tas bort för alla typer av vin

| a) | Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Rubriker i produktspecifikationen som påverkas av ändringen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| b) | Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:






  — | Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring. |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt i det sammanfattande dokumentet som påverkas av ändringen:

—

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

| c) | Motivering: Det är onödigt att reglera den högsta verkliga alkoholhalten i de olika typerna av vin med en indikator som inte är realistisk. Den bör därför tas bort. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Det är onödigt att reglera den högsta verkliga alkoholhalten i de olika typerna av vin med en indikator som inte är realistisk. Den bör därför tas bort.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn som ska registreras

Eger

Egri

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Classicus bikavér (tjurblod)

En blandning av torra röda viner baserad på druvsorten kékfrankos (blaufränkisch), vilkas färg kan gå från granatröd till djupt rubinröd, med kryddiga aromer och fruktsmak, utan uttalade tanniner. Vinerna kännetecknas av aromer av mogen färsk frukt och en sammansatt karaktär, då ingen av de druvsorter som ingår ska dominera.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Classicus muskotály (muskat)

Friska vita viner som kan skifta från vitt med gröna inslag till gulgrönt eller gult, med muskatdruvans karakteristiska smak och bouquet. Vinerna kan vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Classicus siller (clairet)

Ljust röda viner som framställs av blå druvor som innehåller mer färgämnen än de som används till rosévinerna och som ger vinerna en mörkare färg, beroende på vilka druvsorter som används. Vinerna är torra med en stram textur och strävare smak, med aromer och smaker av frukt och kryddor med inslag av apelsin.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Classicus rozé (rosévin)

Friska viner av blå druvor, vilkas färg kan gå från lökskal till rosa. Aromer och smaker av frukt (hallon, persika, moreller, röda vinbär, jordgubbar osv.), ibland blommiga dofter, friska och lätta syror.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,5

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Classicus fehér (vitt)

Vita viner som kan skifta från vitgrönt till gulgrönt och gult, med en frisk och ihållande smak. Druvrena viner har de aromer och fruktsmaker som är typiska för den druvsort som använts. De vita vinerna finns som torra, halvtorra, halvsöta och söta.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,5

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Classicus csillag

Torra vita viner som kan skifta från vitt med gröna inslag till gulgrönt eller gult med en frisk karaktär och fruktiga och/eller blommiga aromer och en intensiv fruktig smak. De har en sammansatt karaktär, då ingen av de druvsorter som ingår eller lagringen på ekfat ska dominera.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Classicus vörös (rött)

Röda viner där färgen kan variera mellan granat och djupt rubinröd. Druvrena viner uppvisar de nyanser och färgskiftningar som är typiska för den druvsort som använts. När det gäller blandade viner beror arom, smak, syrornas avrundning och tanniner på i vilka proportioner druvsorterna har använts. Milda viner med en behaglig rundhet i munnen, med aromer av frukt (moreller, hallon, valnötter, röda vinbär osv.) och kryddor (kanel, vanilj, choklad, tobak osv.) i olika kategorier från torrt till sött.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Superior bikavér (tjurblod)

En blandning av torra röda viner som baseras på druvsorten kékfrankos (blaufränkisch), av hög kvalitet. Färgen är mörkare än de röda Egervinerna i klassen Classicus, och kan variera mellan granatröd och djupt rubinröd. Aromen är kryddig med en fruktig smak, men ska inte ha några uttalade tanniner. Vinerna kännetecknas av sina aromer av såväl mogen som färsk frukt, men den långa lagringen på ekfat och flaska gör vinet fylligt och robust. De har en sammansatt karaktär, då ingen av de druvsorter som ingår ska dominera.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Superior fehér (vitt)

Mogna och fulländade viner av hög kvalitet, med ihållande smak och en högre alkoholhalt. Färgen kan skifta från vitt med gröna inslag till gulgrönt eller gult. Druvrena viner har de aromer och fruktsmaker som är typiska för den druvsort som använts. Blandade viner utvecklar olika karaktär beroende på i vilka proportioner de olika druvsorterna har använts för att skapa ett moget vin med ihållande smak och angenäm rundhet. Vinerna finns som torra, halvtorra, halvsöta och söta.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Superior csillag

Torra vita väl sammansatta viner, mer mogna och genomarbetade. Färgen kan skifta från vitt med gröna inslag till gulgrönt eller gult, smaken är rund och rik och omfattar fruktiga och/eller blommiga aromer. Ingen av de ingående druvsorterna ska dominera över någon annan. Vinerna kan kännetecknas av en viss mineralitet (typisk för vinsluttningen) eller andra särskiljande aromer.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Superior vörös (rött)

Röda viner med en djupare färg än röda Egerviner i klassen Classicus, som kan variera mellan granatröd och djupt rubinröd. Druvrena viner uppvisar de nyanser och färgskiftningar som är typiska för den druvsort som använts. När det gäller blandade viner beror arom, smak, syrornas avrundning och tanniner på i vilka proportioner druvsorterna har använts. Det är sammetslena, robusta viner med aromer av frukt (moreller, hallon, valnötter, röda vinbär osv.) och kryddor (kanel, vanilj, choklad, tobak osv.), i alla kategorier, från torrt till sött vin.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställts i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Superior késői szüretelésű (sen skörd)

De vita vinerna kan skifta från vitt med gröna inslag till gulgrönt eller gult, medan de röda varierar mellan granatrött och djupt rubinrött. I de fall en enda druvsort används har vinet den färgintensitet och de nyanser, liksom de aromer och smaker som är typiska för den druvsorten. När flera druvsorter används är vinet sammansatt och domineras av dofter och smaker som för tankarna till övermogna druvor (t.ex. russin) och kan även bjuda på dofter av ädelröta från botrytis.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställts i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Grand superior bikavér (tjurblod)

Robusta röda viner med rund och rik smak, med färgtoner och nyanser som varierar mellan granatrött och mörkt rubinrött. Eftersom det är obligatoriskt att använda druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) är druvsammansättningen i dessa torra röda viner olik de andra röda vinerna. Vinerna bjuder på rikliga aromer och smaker med kryddiga och fruktiga toner. De kännetecknas av en ihållande bouquet utan framträdande tanniner. Dessa viner, som är avsedda att saluföras med angivande av vinsluttning, särskiljer sig i första hand genom sin typiska särprägel (t.ex. mineralitet). Den långa lagringen på ekfat och i flaska ger också vinerna kraftfulla och mogna aromer. De har en sammansatt karaktär, då ingen av de druvsorter som ingår ska dominera.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Grand superior fehér (vitt)

Välutvecklade robust vita viner med rund och rik smak. Färgen kan skifta från vitt med gröna inslag till gulgrönt eller gult. Vinerna håller hög kvalitet, är välmogna med en lång eftersmak och har en relativt hög alkoholhalt. Druvrena viner har de aromer och fruktsmaker som är typiska för den druvsort som använts. Blandade viner utvecklar olika karaktär beroende på i vilka proportioner de olika druvsorterna har använts för att skapa ett moget vin med ihållande smak och angenäm rundhet. Vinerna finns som torra, halvtorra, halvsöta och söta.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Grand superior csillag

Torra robusta vita viner med rund och rik smak. Färgen kan skifta från vitt med gröna inslag till gulgrönt eller gult. Vinerna har resolut mogna aromer och smaker tack vare användningen av druvor som skördas välmogna och den långa lagringen. Vinerna har en sammansatt karaktär, då ingen av de druvsorter som ingår ska dominera. De har också en rik palett av fruktiga smaker och kan ibland uppvisa en viss mineralitet (typisk för vinsluttningen). De kännetecknas av sin rundhet och ihållande smak liksom av lagringen på ekfat.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Grand superior vörös (rött)

Välutvecklade robusta röda viner med rund och rik smak. Färgen kan variera mellan granat och djupt rubinröd. Druvrena viner kan uppvisa de nyanser och färgskiftningar som är typiska för den druvsort som använts. Genom den långa lagringen träder karakteristiska mogningsaromer fram tillsammans med mogna dofter och smaker, mogna tanniner och avrundade syror. När det gäller blandade viner hänger tanninstrukturen, den resolut mogna lenheten och rundheten samman med i vilka proportioner de olika druvsorterna har använts. Arom och smak kan också innehålla toner av frukt (moreller, hallon, valnötter, röda vinbär osv.) och kryddor (kanel, vanilj, choklad, tobak osv.). Vinerna kan saluföras i alla kategorier, från torrt till sött.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Grundläggande oenologiska metoder

Obligatoriska oenologiska metoder (1)

Specifika oenologiska metoder

Classicus bikavér (tjurblod)

| — | Musten ska jäsa med druvskalen under minst åtta dagar. |
| --- | --- |

—

Musten ska jäsa med druvskalen under minst åtta dagar.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet ska lagras på ekfat i minst sex månader, med undantag för druvsorterna blauburger, kadarka, kékoportó och turán. |
| --- | --- |

—

Vinet ska lagras på ekfat i minst sex månader, med undantag för druvsorterna blauburger, kadarka, kékoportó och turán.

| — | Bestämmelser för druvblandning:






  — | Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen. |
| --- | --- | --- |

—

Bestämmelser för druvblandning:

—

Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen.

| — | Andelen av druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) ska vara mellan 30 % och 65 %, och utgöra den största andelen i blandningen. |
| --- | --- |

—

Andelen av druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) ska vara mellan 30 % och 65 %, och utgöra den största andelen i blandningen.

| — | Viner av druvsorterna turán och bíborkadarka får varken tillsammans eller var för sig utgöra en större andel än 10 %. |
| --- | --- |

—

Viner av druvsorterna turán och bíborkadarka får varken tillsammans eller var för sig utgöra en större andel än 10 %.

Classicus muskotály (muskat)

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

Classicus siller (clairet)

| — | Musten ska jäsa med druvskalen. |
| --- | --- |

—

Musten ska jäsa med druvskalen.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

Classicus rozé (rosévin) och Classicus fehér (vitt)

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

Obligatoriska oenologiska metoder (2)

Specifika oenologiska metoder

Classicus csillag

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

| — | Bestämmelser för druvblandning:






  — | Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen. |
| --- | --- | --- |

—

Bestämmelser för druvblandning:

—

Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen.

| — | Andelen av ett vin framställt av en viss druvsort får inte överstiga 50 %. |
| --- | --- |

—

Andelen av ett vin framställt av en viss druvsort får inte överstiga 50 %.

| — | Det är obligatoriskt att använda en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling, zefír, zenit och zengő. Den andel som utgörs av dessa druvsorter tillsammans ska utgöra minst 50 % av druvblandningen. |
| --- | --- |

—

Det är obligatoriskt att använda en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling, zefír, zenit och zengő. Den andel som utgörs av dessa druvsorter tillsammans ska utgöra minst 50 % av druvblandningen.

| — | Vin framställt av druvsorterna cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och zefír får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 30 % av blandningen. |
| --- | --- |

—

Vin framställt av druvsorterna cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och zefír får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 30 % av blandningen.

Classicus vörös (rött)

| — | Musten ska jäsa med druvskalen. |
| --- | --- |

—

Musten ska jäsa med druvskalen.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

Obligatoriska oenologiska metoder (3)

Specifika oenologiska metoder

Superior bikavér (tjurblod)

| — | Musten ska jäsa med druvskalen under minst 14 dagar. |
| --- | --- |

—

Musten ska jäsa med druvskalen under minst 14 dagar.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet ska lagras på ekfat i minst 12 månader. |
| --- | --- |

—

Vinet ska lagras på ekfat i minst 12 månader.

| — | Bestämmelser för druvblandning:






  — | Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen. |
| --- | --- | --- |

—

Bestämmelser för druvblandning:

—

Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen.

| — | Andelen av druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) ska vara mellan 30 % och 65 %, och utgöra den största andelen i blandningen. |
| --- | --- |

—

Andelen av druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) ska vara mellan 30 % och 65 %, och utgöra den största andelen i blandningen.

| — | Andelen av druvsorten turán får inte överstiga 10 %. |
| --- | --- |

—

Andelen av druvsorten turán får inte överstiga 10 %.

Superior fehér (vitt)

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

Superior csillag

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

| — | Bestämmelser för druvblandning:






  — | Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen. |
| --- | --- | --- |

—

Bestämmelser för druvblandning:

—

Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen.

| — | Andelen av ett vin framställt av en viss druvsort får inte överstiga 50 %. |
| --- | --- |

—

Andelen av ett vin framställt av en viss druvsort får inte överstiga 50 %.

| — | Det är obligatoriskt att använda en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling, zefír, zenit och zengő. Den andel som utgörs av dessa druvsorter tillsammans ska utgöra minst 50 % av druvblandningen. |
| --- | --- |

—

Det är obligatoriskt att använda en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling, zefír, zenit och zengő. Den andel som utgörs av dessa druvsorter tillsammans ska utgöra minst 50 % av druvblandningen.

| — | Vin framställt av druvsorterna cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och zefír får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 30 % av blandningen. |
| --- | --- |

—

Vin framställt av druvsorterna cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och zefír får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 30 % av blandningen.

Obligatoriska oenologiska metoder (4)

Specifika oenologiska metoder

Superior vörös (rött)

| — | Musten ska jäsa med druvskalen. |
| --- | --- |

—

Musten ska jäsa med druvskalen.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

Superior késői szüretelésű (sen skörd)

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

Grand superior bikavér (tjurblod)

| — | Musten ska jäsa med druvskalen under minst 14 dagar. |
| --- | --- |

—

Musten ska jäsa med druvskalen under minst 14 dagar.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet ska lagras på ekfat i minst 12 månader. |
| --- | --- |

—

Vinet ska lagras på ekfat i minst 12 månader.

| — | Bestämmelser för druvblandning:






  — | Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen. |
| --- | --- | --- |

—

Bestämmelser för druvblandning:

—

Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen.

| — | Andelen av druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) ska vara mellan 30 % och 65 %, och utgöra den största andelen i blandningen. |
| --- | --- |

—

Andelen av druvsorten kékfrankos (blaufränkisch) ska vara mellan 30 % och 65 %, och utgöra den största andelen i blandningen.

| — | Andelen av druvsorten turán får inte överstiga 10 %. |
| --- | --- |

—

Andelen av druvsorten turán får inte överstiga 10 %.

Grand superior fehér (vitt)

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

| — | Vinet ska lagras i minst 6 månader. |
| --- | --- |

—

Vinet ska lagras i minst 6 månader.

Grand superior vörös (rött)

| — | Musten ska jäsa med druvskalen. |
| --- | --- |

—

Musten ska jäsa med druvskalen.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

Obligatoriska oenologiska metoder (5)

Specifika oenologiska metoder

Grand superior csillag

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas (klarning). |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas (klarning).

| — | Vinet ska lagras i minst 6 månader. |
| --- | --- |

—

Vinet ska lagras i minst 6 månader.

| — | Bestämmelser för druvblandning:






  — | Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen. |
| --- | --- | --- |

—

Bestämmelser för druvblandning:

—

Minst fyra druvsorter ska användas, och varje druvsort ska ingå med minst 5 % i blandningen.

| — | Andelen av ett vin framställt av en viss druvsort får inte överstiga 50 %. |
| --- | --- |

—

Andelen av ett vin framställt av en viss druvsort får inte överstiga 50 %.

| — | Det är obligatoriskt att använda en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling, zefír, zenit och zengő. Den andel som utgörs av dessa druvsorter tillsammans ska utgöra minst 50 % av druvblandningen. |
| --- | --- |

—

Det är obligatoriskt att använda en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling, zefír, zenit och zengő. Den andel som utgörs av dessa druvsorter tillsammans ska utgöra minst 50 % av druvblandningen.

| — | Vin framställt av druvsorterna cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och zefír får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 30 % av blandningen. |
| --- | --- |

—

Vin framställt av druvsorterna cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och zefír får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 30 % av blandningen.

Otillåtna oenologiska metoder (utöver gällande bestämmelser)

Restriktion som gäller för framställningen

Sötning av vin:

| — | Classicus bikavér (tjurblod) |
| --- | --- |

—

Classicus bikavér (tjurblod)

| — | Classicus csillag |
| --- | --- |

—

Classicus csillag

| — | Alla viner i klasserna Superior och Grand superior |
| --- | --- |

—

Alla viner i klasserna Superior och Grand superior

Superior késői szüretelésű (sen skörd) och Grand superior csillag:

| — | Användning av ekspån |
| --- | --- |

—

Användning av ekspån

| — | Omvänd osmos |
| --- | --- |

—

Omvänd osmos

| — | Partiell avalkoholisering av vin |
| --- | --- |

—

Partiell avalkoholisering av vin

Bestämmelser som gäller för vinodlingen (1)

Odlingsmetoder

Bestämmelser om odlingsteknik:

| a. | För befintliga vinodlingar per den 1 augusti 2010 (klasserna Classicus, Superior och Grand Superior): Druvor lämpade för framställning av klasserna Classicus, Superior och Grand superior med skyddad ursprungsbeteckning får skördas från alla vinodlingar oavsett odlingsmetod så länge vinodlingen är i drift. |
| --- | --- |

a.

För befintliga vinodlingar per den 1 augusti 2010 (klasserna Classicus, Superior och Grand Superior): Druvor lämpade för framställning av klasserna Classicus, Superior och Grand superior med skyddad ursprungsbeteckning får skördas från alla vinodlingar oavsett odlingsmetod så länge vinodlingen är i drift.

| b. | För vinodlingar planterade efter den 1 augusti 2010 (klasserna Classicus, Superior och Grand superior):






  i. | Guyotbeskärning |
| --- | --- | --- |

b.

För vinodlingar planterade efter den 1 augusti 2010 (klasserna Classicus, Superior och Grand superior):

i.

Guyotbeskärning

| ii. | Medelhög kordong |
| --- | --- |

ii.

Medelhög kordong

| iii. | Låg kordong |
| --- | --- |

iii.

Låg kordong

| iv. | Paraplybeskärning |
| --- | --- |

iv.

Paraplybeskärning

| v. | Solfjädersformning |
| --- | --- |

v.

Solfjädersformning

| vi. | Kronformning |
| --- | --- |

vi.

Kronformning

| vii. | Gobeletformning |
| --- | --- |

vii.

Gobeletformning

| 2. | Bestämmelser om planteringstäthet






  a. | För befintliga vinodlingar per den 1 augusti 2010: Druvor lämpade för framställning av viner i klasserna Classicus, Superior och Grand superior med skyddad ursprungsbeteckning får skördas från alla vinodlingar oavsett planteringstäthet så länge vinodlingen är i drift. |
| --- | --- | --- |

2.

Bestämmelser om planteringstäthet

a.

För befintliga vinodlingar per den 1 augusti 2010: Druvor lämpade för framställning av viner i klasserna Classicus, Superior och Grand superior med skyddad ursprungsbeteckning får skördas från alla vinodlingar oavsett planteringstäthet så länge vinodlingen är i drift.

| b. | För vinodlingar planterade efter den 1 augusti 2010 (klassen Classicus):






  i. | Planteringstäthet: minst 3 700 stockar per hektar. |
| --- | --- | --- |

b.

För vinodlingar planterade efter den 1 augusti 2010 (klassen Classicus):

i.

Planteringstäthet: minst 3 700 stockar per hektar.

| ii. | Avstånd mellan vinstockarna: minst 0,8 meter. |
| --- | --- |

ii.

Avstånd mellan vinstockarna: minst 0,8 meter.

| b. | För vinodlingar planterade efter den 1 augusti 2010 (klasserna Superior och Grand superior):






  i. | Planteringstäthet: minst 4 000 stockar per hektar. |
| --- | --- | --- |

b.

För vinodlingar planterade efter den 1 augusti 2010 (klasserna Superior och Grand superior):

i.

Planteringstäthet: minst 4 000 stockar per hektar.

| ii. | Avstånd mellan vinstockarna: minst 0,8 meter. |
| --- | --- |

ii.

Avstånd mellan vinstockarna: minst 0,8 meter.

| 3. | Skördemetod: Mekanisk eller manuell skörd |
| --- | --- |

3.

Skördemetod: Mekanisk eller manuell skörd

| 4. | Fastställande av datum för skörden: druvornas mognad fastställs av ordförande för det behöriga vinodlarsyndikatet som bestämmer första skördedag för varje druvsort. |
| --- | --- |

4.

Fastställande av datum för skörden: druvornas mognad fastställs av ordförande för det behöriga vinodlarsyndikatet som bestämmer första skördedag för varje druvsort.

Druvkvalitet (lägsta sockerhalt uttryckt som potentiell alkoholhalt) (1)

Odlingsmetoder

Classicus bikavér (tjurblod)

| — | 10,6 volymprocent, (17 °MM): bíborkadarka, blauburger, kadarka, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, turán och zweigelt. |
| --- | --- |

—

10,6 volymprocent, (17 °MM): bíborkadarka, blauburger, kadarka, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, turán och zweigelt.

| — | 12,08 volymprocent, (19 °MM): cabernet franc, cabernet sauvignon, menoire, merlot, pinot noir och syrah. |
| --- | --- |

—

12,08 volymprocent, (19 °MM): cabernet franc, cabernet sauvignon, menoire, merlot, pinot noir och syrah.

Classicus muskotály (muskat)

| — | 9,83 volymprocent, (16 °MM): chasselas, csaba gyöngye, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, hamburgi muskotály (muscat de hambourg), irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály och sárga muskotály. |
| --- | --- |

—

9,83 volymprocent, (16 °MM): chasselas, csaba gyöngye, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, hamburgi muskotály (muscat de hambourg), irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály och sárga muskotály.

| — | 10,57 volymprocent, (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling, pinot blanc, rajnai rizling, rizlingszilváni, sauvignon, szürkebarát, tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni och zöld veltelíni. |
| --- | --- |

—

10,57 volymprocent, (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling, pinot blanc, rajnai rizling, rizlingszilváni, sauvignon, szürkebarát, tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni och zöld veltelíni.

Classicus siller (clairet)

| — | 10,6 volymprocent, (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet sauvignon, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, merlot, pinot noir, syrah, turán och zweigelt. |
| --- | --- |

—

10,6 volymprocent, (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet sauvignon, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, merlot, pinot noir, syrah, turán och zweigelt.

Classicus rozé (rosévin)

| — | 10,6 volymprocent, (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet sauvignon, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, menoire, merlot, pinot noir, syrah, turán och zweigelt. |
| --- | --- |

—

10,6 volymprocent, (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet sauvignon, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, menoire, merlot, pinot noir, syrah, turán och zweigelt.

Druvkvalitet (lägsta sockerhalt uttryckt som potentiell alkoholhalt) (2)

Odlingsmetoder

Classicus fehér (vitt)

| — | 9,83 volymprocent, (16 °MM): chasselas, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och kadarka. |
| --- | --- |

—

9,83 volymprocent, (16 °MM): chasselas, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály, sárga muskotály och kadarka.

| — | 10,6 volymprocent, (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling, pinot blanc, rajnai rizling, sizlingszilváni, sauvignon, szürkebarát, tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni och zöld veltelíni. |
| --- | --- |

—

10,6 volymprocent, (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling, pinot blanc, rajnai rizling, sizlingszilváni, sauvignon, szürkebarát, tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni och zöld veltelíni.

Classicus csillag

| — | 9,83 volymprocent (16 °MM): chasselas, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, chasselas, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály och sárga muskotály. |
| --- | --- |

—

9,83 volymprocent (16 °MM): chasselas, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, chasselas, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály och sárga muskotály.

| — | 10,57 volymprocent, (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling, pinot blanc, rajnai rizling, rizlingszilváni, sauvignon, szürkebarát, tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni och zöld veltelíni. |
| --- | --- |

—

10,57 volymprocent, (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling, pinot blanc, rajnai rizling, rizlingszilváni, sauvignon, szürkebarát, tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni och zöld veltelíni.

Classicus vörös (rött)

| — | 10,6 volymprocent, (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, turán och zweigelt |
| --- | --- |

—

10,6 volymprocent, (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó, turán och zweigelt

| — | 12,08 volymprocent, (19 °MM): cabernet franc, cabernet sauvignon, menoire, merlot, pinot noir och syrah. |
| --- | --- |

—

12,08 volymprocent, (19 °MM): cabernet franc, cabernet sauvignon, menoire, merlot, pinot noir och syrah.

Alla viner i klasserna Superior och Grand superior:

| — | 12,83 volymprocent (20 °MM) för alla druvsorter. |
| --- | --- |

—

12,83 volymprocent (20 °MM) för alla druvsorter.

b)   Högsta avkastning

Classicus

100 hektoliter per hektar.

Classicus – manuell skörd

13 600 kg druvor per hektar.

Classicus – mekanisk skörd

13 100 kg druvor per hektar.

Superior

60 hektoliter per hektar.

Vins Superior – manuell skörd

8 100 kg druvor per hektar.

Superior – mekanisk skörd

7 800 kg druvor per hektar.

Grand superior

35 hektoliter per hektar.

Vins Grand superior – manuell skörd

6 000 kg druvor per hektar.

Grand superior – mekanisk skörd

5 600 kg druvor per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

1.   Viner i klassen Classicus

De områden som ingår i kommunerna Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu och Verpelét klassificeras som klass I och II enligt vinodlingsregistret.

2.   Viner i klasserna Superior och Grand superior

De områden som ingår i kommunerna Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu och Verpelét klassificeras som klass I och II enligt vinodlingsregistret.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | chasselas – weisser gutedel |
| --- | --- |

chasselas – weisser gutedel

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | juhfark – fehérboros |
| --- | --- |

juhfark – fehérboros

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | hamburgi muskotály – muscat de hamburg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

| | kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

kékoportó – portugizer

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | kabar |
| --- | --- |

kabar

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | furmint – zapfner |
| --- | --- |

furmint – zapfner

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | furmint – posipel |
| --- | --- |

furmint – posipel

| | furmint – som |
| --- | --- |

furmint – som

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | cabernet dorsa |
| --- | --- |

cabernet dorsa

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | furmint – furmint bianco |
| --- | --- |

furmint – furmint bianco

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | bouvier |
| --- | --- |

bouvier

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | menoire |
| --- | --- |

menoire

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | alibernet |
| --- | --- |

alibernet

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | kadarka – negru moale |
| --- | --- |

kadarka – negru moale

| | chasselas – chrupka belia |
| --- | --- |

chasselas – chrupka belia

| | ezerfürtű |
| --- | --- |

ezerfürtű

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | turán |
| --- | --- |

turán

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

kékoportó – portugais bleu

| | viognier |
| --- | --- |

viognier

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | hárslevelű – lipovina |
| --- | --- |

hárslevelű – lipovina

| | chasselas – fendant blanc |
| --- | --- |

chasselas – fendant blanc

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | chasselas – saszla belaja |
| --- | --- |

chasselas – saszla belaja

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | kerner |
| --- | --- |

kerner

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | chasselas – fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér gyöngyszőlő

| | furmint – szigeti |
| --- | --- |

furmint – szigeti

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | gyöngyrizling |
| --- | --- |

gyöngyrizling

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kármin |
| --- | --- |

kármin

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | csókaszőlő |
| --- | --- |

csókaszőlő

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

| | hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

hárslevelű – garszleveljü

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

kékoportó – portugalske modré

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | zöld szilváni – grüner sylvaner |
| --- | --- |

zöld szilváni – grüner sylvaner

| | chasselas – chasselas doré |
| --- | --- |

chasselas – chasselas doré

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | bíbor kadarka |
| --- | --- |

bíbor kadarka

| | hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

hárslevelű – feuilles de tilleul

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | hamburgi muskotály – muscat de hambourg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | zengő |
| --- | --- |

zengő

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | hamburgi muskotály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | chasselas – fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér fábiánszőlő

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | chasselas – chasselas dorato |
| --- | --- |

chasselas – chasselas dorato

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

kékoportó – blauer portugieser

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

hárslevelű – lindeblättrige

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | juhfark – mohácsi |
| --- | --- |

juhfark – mohácsi

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

zweigelt – rotburger

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | juhfark – lämmerschwantz |
| --- | --- |

juhfark – lämmerschwantz

| | juhfark – tarpai |
| --- | --- |

juhfark – tarpai

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | zöld szilváni – sylvánske zelené |
| --- | --- |

zöld szilváni – sylvánske zelené

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | mátrai muskotály |
| --- | --- |

mátrai muskotály

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | zöld szilváni – silvanec zeleni |
| --- | --- |

zöld szilváni – silvanec zeleni

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | chasselas – chasselas blanc |
| --- | --- |

chasselas – chasselas blanc

| | furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

furmint – moslavac bijeli

| | furmint – mosler |
| --- | --- |

furmint – mosler

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

| | zefír |
| --- | --- |

zefír

| | kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

kékoportó – modry portugal

8.   Beskrivning av samband

Viner (1)

1.   Beskrivning av det avgränsade geografiska området

Naturliga faktorer

Staden Eger ligger på 160 till 180 meter över havet mellan Mátrabergen och bergmassivet Bükk där det norra centralmassivet möter den stora ungerska slätten. Egerdalen avgränsas i öster och väster av kullar som går upp till 200–300 meters höjd.

Nordost om staden sträcker sig berget Nagy-Eged, upp till en höjd på över 500 meter. Det brer ut sig på en lång sträcka i öst-västlig riktning mot Eged, och exponerar sin sydliga sluttning ned mot dalen.

Olika typer av jordar i vindistriktet Eger

Med undantag för de sandiga jordarna längs vattendragen kring kommunerna Verpelét, Feldebrő, Aldebrő och Tófalu, hör jordarna i det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Eger/Egri” till de bruna skogsjordarna (brun- eller svartjord, kiselrik och eroderad) som bildats på ett lager ryolitisk tuff av vulkaniskt ursprung. Med några få undantag är vinodlingarna belägna på platåer och på platåernas svaga sluttningar åt söder, väster och öster nedanför berget Nagy-Eged, på bruna skogsjordar och nedanför kullen Mész, där jorden bildats av andesit.

Utöver det faktum att jorden lämpar sig väl till vinodling är även de naturliga förhållandena omkring staden mycket gynnsamma, inte minst terrängens lutning. Vinodlingarna ligger på de soliga sluttningarna åt söder och sydväst. Genomsnittet för de typiska meteorologiska förhållandena i vinodlingsområdet under de senaste 47 åren är följande: årsmedeltemperatur 10,65 °C; genomsnittlig årsnederbörd 592,6 mm; genomsnittligt antal soltimmar per år 1 964. I enlighet med gällande lagstiftning registreras och klassificeras de marker som lämpar sig för vinodling i vinodlingsregistret, och delas upp i områden av klass I och II. I vindistriktet Eger är de områden som lämpar sig för vinodling enligt vingårdsregistret fördelade på 18 431 hektar vinodlingsmark av klass I och 3 914 hektar av klass II, dvs. sammanlagt 22 345 hektar.

Mänskliga faktorer

Vinrankans uppkomst kring Eger, vinodlingen på medeltiden

Ett mycket märkligt arkeologiskt fynd gjordes på en sluttning av kullen Kis-Eged – en bit av ett uråldrigt fossiliserat vinblad, 30 miljoner år gammalt, som fick namnet Vitis Hungarica på latin – men detta har ingenting med dagens vinodlingar att göra. Arkeologiska utgrävningar har visat att trakten kring Eger varit bebodd sedan 900-talet och att staden i början av 1000-talet troligen var en betydande stad i Ungern. Enligt ett dokument från 1261 utfärdat av Béla IV skänkte Ungerns första kung, Stefan den helige, ett tionde vin till biskopssätet i Eger, vilket motsvarade en tiondel av vinproduktionen i Egerdalen. Efter mongolernas invasion 1241 avfolkades bygden och bristen på arbetskraft ledde till att kung Béla IV bjöd in utlänningar att installera sig i trakten. Det var troligen då vallonerna bosatte sig där, bland annat kring Olasz utca och i byn Tállya vid staden Eger, för att lära den inhemska befolkningen de franska teknikerna inom vinodling och lagring av vin på ekfat.

De första vinkällarna grävdes troligen ut på beställning av de kyrkliga institutionerna – de allra äldsta var de källare där man förvarade tiondena.

Vinodlingen i regionen Eger har ett gott anseende sedan många århundraden tillbaka. Gaspar Boutatts, tecknare och gravör bördig från Nederländerna, har gjort många etsningar föreställande olika ungerska landskap, bland annat en vy över Eger (Erlau) i verket ”Description exacte des Royaumes de Hongrie” som publicerades 1688 i Antwerpen. Det finns också en ännu tidigare etsning, från 1617 av G. Hoefnagel, med titeln ”Agria vulgo Erla”, som föreställer vinstaden som tappert hållit stånd mot de ottomanska trupperna. På båda etsningarna ser man invånarnas två största stoltheter, dvs. fortet som dominerar staden och sluttningarna med vinodlingar runtomkring.

Av de historiska källorna framgår att vinodlingen genomgick stora förändringar under 1600-talet – utöver de dittills dominerande druvsorter som användes för framställning av vita viner började nu även druvor till röda viner vinna terräng.

Här kan också noteras att invånarna i Eger för att kunna bearbeta den kompakta och hårda jorden i vingårdarna uppfann en särskild sorts hacka, kallad Egerhackan. För att mäta kvantiteten vin använde de sig av måttet ”egri akót” (som var fyra gånger som mycket som en vanlig ”akó”). En längre lagring av vinerna på ekfat krävdes på grund av den höga syran och för att få fram viner som kunde sparas länge. Producenternas viner lagrades i ekfat längs väggarna i källarna eller lagerrum som grävts ut under staden i den ryolitiska tuffstenen där temperaturförhållanden för en naturlig lagringskällare kunde upprätthållas året runt.

Tidigare klassificering av vinodlingarna

Det var under 1400- och 1500-talen som vinodlingen i Eger verkligen började utvecklas. Den fick sedan en renässans på 1700-talet. Det finns fastighetsregister som upprättats 1760 och 1789 med information om de olika vinodlingarnas särskilda egenskaper. År 1760 delades de in i tre kategorier beroende på jordens beskaffenhet, terrängens lutning, soltimmar osv. Nästan hälften av vinodlingarna hamnade i den första kategorin.

År 1789 delades vinodlingarna in i sex kategorier (på nationell nivå hade man upprättat åtta, men ingen av vinodlingarna i trakten kring Eger hamnade i de två sista). Principerna för klassificering liknade de som användes 1760, med skillnaden att utmärkta vinodlingar som lämpade sig för framställning av ädelvin (aszúbor) också klassificerades i den första kategorin.

Sedan 1700-talet hade invånarna i Eger haft regler att följa för vinodlingen och det var upp till ordförandena i jordbrukssyndikaten att se till att reglerna följdes. Dessa stod för övrigt under de kommunala myndigheternas kontroll.

Viner (2)

1.   Beskrivning av det avgränsade geografiska området (fortsättning)

Odlade druvsorter och viner som framställs av dessa

Innan druvsorten kadarka infördes i trakten kring Eger kring 1400-talet av serbiska flyktingar som måst lämna sina hem på grund av den ottomanska erövringen, odlade man endast gröna druvsorter i regionen. Förutom att införa de blå druvsorterna lärde serberna också lokalbefolkningen teknikerna för framställning av röda viner. Vid den nationella skolan för oenologi i Buda räknade man till inte mindre än 56 olika druvsorter från departementet Heves. Fler druvsorter fanns bara i departementen Pest och Baranya. Någon tid innan vinlusepidemin odlades druvsorterna lúdtalpú och kereklevelű i de flesta vinodlingarna. I en artikel från 1859 i facktidskriften ”Szőlészeti Lapok” skrivs om behovet av att utveckla ett lämpligt sortiment av andra sorter än kadarka, och bland annat föreslås oporto och fekete muskotály (muscat noir) för de utmärkta färgämnen de innehåller.

Det mörka vin som kallas bikavér nämns för första gången 1851 i en ordspråksbok: ”Bikavér, så kallas det starka röda vinet, till exempel det från Eger.” Efter den förödelse som vinlusen åstadkom beslöt Ungerns kungliga institut för ampelologi (Ampelológiai Intézet) i samförstånd med skolan för vinodling och oenologi att inrätta en lokal enhet i Eger för att visa vikten av vinodlingen och vinproduktionen i Egerområdet. Denna enhet har fortsatt fungera som forskningsinstitut och blivit ett av de viktigaste centrumen i landet som specialiserat sig på urval av härdiga sorter, forskning om sorturval, utvärdering av odlingsplatser (vinsluttningar) och oenologisk forskning, särskilt gällande tekniker för framställning av rött vin.

Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Eger”

Den betydelse som Egervinerna har och vikten av att skydda handeln med dessa viner understryks av det faktum att ursprungsbeteckningen ”Eger (Erlau), Egri (Erlauer)” registrerades redan den 15 september 1970 i varukategori nr 33 (Vin) enligt Lissabonöverenskommelsen för skydd av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar.

2.   Beskrivning av vinerna

Vindistriktet lämpar sig både för lätta vita viner med lång eftersmak och fylliga, mustiga vita viner. Dessa kännetecknas av sina rikliga aromer och mineraler och även naturliga syror – det sistnämnda finner man i synnerhet i vinerna som produceras i Egers sydligare områden.

I regionen produceras också roséviner och viner av typen siller, som är smakrika och tål en längre lagring än ungerskproducerade viner i allmänhet. Man urskiljer lätt aromer av färsk frukt, men också av mogen frukt.

De röda vinerna har vanligtvis en låg tanninhalt. Närheten till den nordliga gränsen för vinodling och vinproduktion ger tillsammans med vindarna i dalgångarna mellan bergen vinerna deras särskilda syrlighet och bestående smak. Dessa viner som kännetecknas av markerade fruktiga och kryddiga aromer lämpar sig också för en längre tids lagring.

Vindistriktet har alltid kännetecknats av en mångfald druvsorter, vilket är skälet till att det har blivit känt för sina blandade viner, särskilt av typen bikavér (tjurblod).

3.   Beskrivning och påvisande av samband

Klimatförhållandena i det avgränsade området beror framför allt på närheten till Bükkbergen. Bergen ger skydd mot vinterfrost, och de kalla nätter som bergsvindarna ger upphov till efter varma sommar- och höstdagar gör att druvorna bevarar en förfinad och elegant syrlighet och sina primära fruktaromer. Man kan alltså generellt säga att Egervinerna bjuder på friska syror och långa eftersmaker. Den goda vattenbalansen i jordarna i vindistriktet Eger och årsmedelnederbörden på 600 mm gör att druvorna kan utvecklas på ett balanserat och stressfritt sätt. Vinerna utvecklar därför ingen omogen syrlighet på grund av vattenbrist.

På grund av de varierande klimatförhållandena och jordsammansättningar i vindistriktet Eger kan det finnas stora skillnader mellan vinerna från de olika vinsluttningarna – särskilt ett ”mindre bra ” vinår – i fråga om alkoholhalt, syror och till och med vinernas arom. De experiment som gjorts vid institutet för studier av vinodling och vin i Eger verkar samstämmigt bekräfta att vinsluttningarnas placering och solexponering har en stor inverkan på framför allt alkoholhalten och vinernas generösa karaktär, medan jordens beskaffenhet spelar en viktig roll för doftsammansättningen. Det innebär att man från varje vinsluttning kan framställa viner som har sin egen särskilda karaktär. Exempelvis är de viner som produceras på vulkanisk jord med ett tunnare lager matjord mer mineralrika, viner som produceras på lerrika jordar med ett tjockare lager matjord är fylligare, medan viner som produceras på de sandiga jordarna i regionen Debrő, där marken värms upp tidigare, är mer generösa.

Det är alltså de lokala traditionerna och klimatskillnaderna som ligger bakom såväl förekomsten av en stor mängd olika druvsorter i regionen som produktionen av många olika slags vin. Klimatförhållandena och jordens beskaffenhet i det avgränsade produktionsområdet kring Eger gör att de lokala vinodlarna har tillgång till en region där man, till skillnad från landets övriga vinproducerande distrikt, kan producera en mångfald olika slags viner av utmärkt kvalitet.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Allmänna bestämmelser om beteckningen (1)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| a) | I stället för uppgiften ”skyddad ursprungsbeteckning” är det tillåtet att använda traditionella uttryck som ”Classicus med skyddad ursprungsbeteckning”, ”Superior med skyddad ursprungsbeteckning” eller ”Grand superior med skyddad ursprungsbeteckning”. |
| --- | --- |

a)

I stället för uppgiften ”skyddad ursprungsbeteckning” är det tillåtet att använda traditionella uttryck som ”Classicus med skyddad ursprungsbeteckning”, ”Superior med skyddad ursprungsbeteckning” eller ”Grand superior med skyddad ursprungsbeteckning”.

| b) | Namn på druvsorter, traditionella uttryck, andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning eller som refererar till vinets färg får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

b)

Namn på druvsorter, traditionella uttryck, andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning eller som refererar till vinets färg får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| c) | När det gäller vin i klasserna Superior eller Grand Superior, ska vinets namn kompletteras med uttrycket Superior eller Grand Superior. Uttrycket ska placeras efter ursprungsbeteckningen och sättas i samma typsnitt. Om namnet på vinsluttningen anges är det obligatorisk att ange klassificeringsnivån på etiketten inom samma synfält som vinsluttningens namn och ortnamnet. |
| --- | --- |

c)

När det gäller vin i klasserna Superior eller Grand Superior, ska vinets namn kompletteras med uttrycket Superior eller Grand Superior. Uttrycket ska placeras efter ursprungsbeteckningen och sättas i samma typsnitt. Om namnet på vinsluttningen anges är det obligatorisk att ange klassificeringsnivån på etiketten inom samma synfält som vinsluttningens namn och ortnamnet.

| d) | Det traditionella uttrycket ”Bikavér” (tjurblod) får endast förekomma på etiketten på viner som framställts av druvor som odlats på följande vinodlingar: Odlingar av klass I och II enligt vinodlingsregistret i kommunerna Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros och Szomolya, samt i Verpelét vinodlingarna Cinège, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok, Szirák, Tarnaszentmária och Dobi tető. |
| --- | --- |

d)

Det traditionella uttrycket ”Bikavér” (tjurblod) får endast förekomma på etiketten på viner som framställts av druvor som odlats på följande vinodlingar: Odlingar av klass I och II enligt vinodlingsregistret i kommunerna Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros och Szomolya, samt i Verpelét vinodlingarna Cinège, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok, Szirák, Tarnaszentmária och Dobi tető.

Allmänna bestämmelser om beteckningen (2)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| e) | Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet. |
| --- | --- |

e)

Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet.

| f) | En teckning eller en bild som föreställer eller för tanken till en tjur eller ett tjurhuvud, eller en översättning av ordet ”bikavér” (tjurblod) till ett annat språk än ungerska, eller uttryck på ungerska eller ett annat språk som för tankarna till tjurblod, får endast förekomma på etiketterna eller flaskorna till viner med beteckningen Egri Bikavér, Egri Bikavér Superior och Egri Bikavér Grand superior. Teckningen föreställande ett tjurhuvud på vindistriktet Egers varumärke är ett undantag från denna bestämmelse. |
| --- | --- |

f)

En teckning eller en bild som föreställer eller för tanken till en tjur eller ett tjurhuvud, eller en översättning av ordet ”bikavér” (tjurblod) till ett annat språk än ungerska, eller uttryck på ungerska eller ett annat språk som för tankarna till tjurblod, får endast förekomma på etiketterna eller flaskorna till viner med beteckningen Egri Bikavér, Egri Bikavér Superior och Egri Bikavér Grand superior. Teckningen föreställande ett tjurhuvud på vindistriktet Egers varumärke är ett undantag från denna bestämmelse.

| g) | En teckning eller en bild som föreställer eller för tanken till en stjärna, oavsett storlek eller form, eller en översättning av ordet ”csillag” (stjärna) till ett annat språk än ungerska, eller uttryck på ungerska eller ett annat språk som för tankarna till en stjärna, får endast förekomma på etiketterna eller flaskorna till viner med beteckningen Egri Csillag, Egri Csillag Superior och Egri Csillag Grand superior. |
| --- | --- |

g)

En teckning eller en bild som föreställer eller för tanken till en stjärna, oavsett storlek eller form, eller en översättning av ordet ”csillag” (stjärna) till ett annat språk än ungerska, eller uttryck på ungerska eller ett annat språk som för tankarna till en stjärna, får endast förekomma på etiketterna eller flaskorna till viner med beteckningen Egri Csillag, Egri Csillag Superior och Egri Csillag Grand superior.

| h) | För blandade viner får druvsorterna bara anges om var och en av dem ingår med minst 5 % i blandningen. I sådana fall ska druvsortens namn anges i en textstorlek som inte får vara mer än en femtedel av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

h)

För blandade viner får druvsorterna bara anges om var och en av dem ingår med minst 5 % i blandningen. I sådana fall ska druvsortens namn anges i en textstorlek som inte får vara mer än en femtedel av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| i) | Angivande av årgång är obligatoriskt. |
| --- | --- |

i)

Angivande av årgång är obligatoriskt.

| j) | Angivande av vinsluttning är obligatoriskt för viner i klassen Grand superior. |
| --- | --- |

j)

Angivande av vinsluttning är obligatoriskt för viner i klassen Grand superior.

Namn på mindre geografiska enheter och bestämmelser gällande deras avgränsning och omnämnande (1)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| a) | Kommuner:






  i) | Även på viner i klasserna Classicus, Superior och Grand superior, på alla typer av vin. |
| --- | --- | --- |

a)

Kommuner:

i)

Även på viner i klasserna Classicus, Superior och Grand superior, på alla typer av vin.

| ii) | Ursprungsidentitet: minst 85 %. |
| --- | --- |

ii)

Ursprungsidentitet: minst 85 %.

| iii) | Följande kommuner får anges: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu och Verpelét. |
| --- | --- |

iii)

Följande kommuner får anges: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu och Verpelét.

| b) | Samband mellan mindre geografiska enheter och varumärken: För vinprodukter som betecknas med varumärken som helt eller delvis utgörs av namnet på en mindre geografisk enhet, eller en hänvisning till ett geografiskt område i landet, eller med varumärken som etablerats genom användning före den 11 maj 2002, gäller inte bestämmelserna om ursprunget för de druvor som används för vinproduktion. |
| --- | --- |

b)

Samband mellan mindre geografiska enheter och varumärken: För vinprodukter som betecknas med varumärken som helt eller delvis utgörs av namnet på en mindre geografisk enhet, eller en hänvisning till ett geografiskt område i landet, eller med varumärken som etablerats genom användning före den 11 maj 2002, gäller inte bestämmelserna om ursprunget för de druvor som används för vinproduktion.

| c) | Vinsluttningar:






  i) | Endast på viner av klassen vins Grand superior. |
| --- | --- | --- |

c)

Vinsluttningar:

i)

Endast på viner av klassen vins Grand superior.

| ii) | Ursprungsidentitet: minst 95 %. |
| --- | --- |

ii)

Ursprungsidentitet: minst 95 %.

| iii) | Namnet på den berörda kommunen i vindistriktet ska också anges på etiketten. |
| --- | --- |

iii)

Namnet på den berörda kommunen i vindistriktet ska också anges på etiketten.

| iv) | Namn på vinsluttningar






  — | Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő och Uraké. |
| --- | --- | --- |

iv)

Namn på vinsluttningar

—

Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő och Uraké.

| — | Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy och Zúgó-part. |
| --- | --- |

—

Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy och Zúgó-part.

| — | Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy och Varjasi-dűlő. |
| --- | --- |

—

Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy och Varjasi-dűlő.

Namn på mindre geografiska enheter och bestämmelser gällande deras avgränsning och omnämnande (2)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| iv) | Namn på vinsluttningar (forts.):






  — | Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra och Vizes-hegy. |
| --- | --- | --- |

iv)

Namn på vinsluttningar (forts.):

—

Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra och Vizes-hegy.

| — | Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes och Zsebe-lápa. |
| --- | --- |

—

Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes och Zsebe-lápa.

| — | Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag och Vágás. |
| --- | --- |

—

Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag och Vágás.

| — | Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas och Tó-bérc. |
| --- | --- |

—

Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas och Tó-bérc.

| — | Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út och Szőlők háta. |
| --- | --- |

—

Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út och Szőlők háta.

| — | Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy och Tiba alja. |
| --- | --- |

—

Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy och Tiba alja.

Namn på mindre geografiska enheter och bestämmelser gällande deras avgränsning och omnämnande (3)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| iv) | Namn på vinsluttningar (forts.):






  — | Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy och Tardi-dűlő. |
| --- | --- | --- |

iv)

Namn på vinsluttningar (forts.):

—

Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy och Tardi-dűlő.

| — | Maklár: Nagy-aszó och Öreg-hegy. |
| --- | --- |

—

Maklár: Nagy-aszó och Öreg-hegy.

| — | Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis och Vitis-dűlő. |
| --- | --- |

—

Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis och Vitis-dűlő.

| — | Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát och Zsidó-szél. |
| --- | --- |

—

Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát och Zsidó-szél.

| — | Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető och Vitéz. |
| --- | --- |

—

Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető och Vitéz.

| — | Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag och Verem-part. |
| --- | --- |

—

Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag och Verem-part.

| — | Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa och Vén-hegy. |
| --- | --- |

—

Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa och Vén-hegy.

| — | Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető och Szőlőhegy. |
| --- | --- |

—

Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető och Szőlőhegy.

| — | Tófalu: Bogár-hát och Petes alja. |
| --- | --- |

—

Tófalu: Bogár-hát och Petes alja.

| — | Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas och Veres. |
| --- | --- |

—

Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas och Veres.

Bestämmelser om märkning beroende på typ av vin (1)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Classicus bikavér (tjurblod)

| — | Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet. |
| --- | --- |

—

Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”ó” (lagrat), ”muzeális bor” (museivin). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”ó” (lagrat), ”muzeális bor” (museivin).

Classicus muskotály (muskat)

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”cuvée”, ”első szüret” (första skörden), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”cuvée”, ”első szüret” (första skörden), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

| — | Uttrycket ”Muskotály” (muskatvin) får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Uttrycket ”Muskotály” (muskatvin) får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

Classicus siller och Classicus rozé:

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”cuvée”, ”első szüret” (första skörden), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”cuvée”, ”első szüret” (första skörden), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Classicus fehér (vitt)

| — | Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| — | Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”első szüret” (första skörden)), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”ó” (lagrat), ”muzeális bor” (museivin). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”első szüret” (första skörden)), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”ó” (lagrat), ”muzeális bor” (museivin).

Bestämmelser om märkning beroende på typ av vin (2)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Classicus csillag

| — | Det traditionella uttrycket ”csillag” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet. |
| --- | --- |

—

Det traditionella uttrycket ”csillag” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat”), ”első szüret” (första skörden)”, ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat”), ”első szüret” (första skörden)”, ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Classicus vörös (rött)

| — | Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| — | Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”első szüret” (första skörden)), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”ó” (lagrat), ”muzeális bor” (museivin). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”első szüret” (första skörden)), ”virgin vintage”, ”újbor” (nytt vin), ”primőr” (primörvin), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”ó” (lagrat), ”muzeális bor” (museivin).

Superior bikavér (tjurblod)

| — | Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet. |
| --- | --- |

—

Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Superior fehér (vitt)

| — | Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| — | Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”főbor” (huvudvin). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”főbor” (huvudvin).

Bestämmelser om märkning beroende på typ av vin (3)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Superior csillag

| — | Det traditionella uttrycket ”csillag” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet. |
| --- | --- |

—

Det traditionella uttrycket ”csillag” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Superior vörös (rött)

| — | Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| — | Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”főbor” (huvudvin). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet), ”főbor” (huvudvin).

Superior késői szüretelésű (sen skörd)

| — | Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| — | Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű bor” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Grand superior bikavér (tjurblod)

| — | Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet. |
| --- | --- |

—

Det traditionella uttrycket ”Bikavér” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Bestämmelser om märkning beroende på typ av vin (4)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Grand superior fehér (vitt)

| — | Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| — | Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Grand superior csillag

| — | Det traditionella uttrycket ”csillag” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet. |
| --- | --- |

—

Det traditionella uttrycket ”csillag” ska anges på etiketten efter varianten ”Egri” av ordet ”Eger” som finns i ursprungsbeteckningens namn. Det ska tryckas på samma rad och med samma typsnitt som namnet.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Grand superior vörös (rött)

| — | Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namn på druvsorter får endast förekomma på etiketten om typsnitt, storlek eller färg på de bokstäver som används inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen.

| — | Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnen på övriga druvsorter ska anges i en textstorlek som inte får vara större än hälften av den textstorlek som används till ursprungsbeteckningen.

| — | Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Tillåtna traditionella uttryck och andra uttryck som får användas i begränsad utsträckning: ”barrique”, ”cuvée”, ”fahordós érlelésű” (lagrat på ekfat), ”termőhelyen palackozva” (tappat på flaska inom produktionsområdet).

Bestämmelser om förpackning av produkterna

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| a) | Viner i klasserna Superior och Grand superior (alla typer av vin), samt viner av typerna bikavér och csillag i klassen Classicus får endast saluföras på glasflaska, Alla andra typer av vin får uteslutande säljas i glasflaska eller i bag-in-box. |
| --- | --- |

a)

Viner i klasserna Superior och Grand superior (alla typer av vin), samt viner av typerna bikavér och csillag i klassen Classicus får endast saluföras på glasflaska, Alla andra typer av vin får uteslutande säljas i glasflaska eller i bag-in-box.

| b) | Vinet får endast tappas på flaska i den buteljeringsanläggning som godkänts av den behöriga myndigheten för vinodling och registrerats av Egri Borvidék Hegyközségi Tanácsa (rådet för vinodlarsyndikatet i vindistriktet Eger). Buteljeringskravet gäller inte viner som vinodlaren producerar inom produktionsområdet för eget bruk och som konsumeras i dennes egen vinkällare. |
| --- | --- |

b)

Vinet får endast tappas på flaska i den buteljeringsanläggning som godkänts av den behöriga myndigheten för vinodling och registrerats av Egri Borvidék Hegyközségi Tanácsa (rådet för vinodlarsyndikatet i vindistriktet Eger). Buteljeringskravet gäller inte viner som vinodlaren producerar inom produktionsområdet för eget bruk och som konsumeras i dennes egen vinkällare.

| c) | Buteljering utanför det avgränsade området får endast ske om detta deklarerats minst 48 timmar innan verksamheten beräknas börja. För att garantera den organoleptiska kvaliteten ska vinet tappas på flaska inom 90 dagar från den dag vinet flyttats från den plats där det producerats. |
| --- | --- |

c)

Buteljering utanför det avgränsade området får endast ske om detta deklarerats minst 48 timmar innan verksamheten beräknas börja. För att garantera den organoleptiska kvaliteten ska vinet tappas på flaska inom 90 dagar från den dag vinet flyttats från den plats där det producerats.

Första datum för utsläppande på marknaden

Rättslig ram:

om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| a) | Classicus:






  i) | Bikavér (tjurblod): den 1 november året efter skördeåret. |
| --- | --- | --- |

a)

Classicus:

i)

Bikavér (tjurblod): den 1 november året efter skördeåret.

| ii) | Csillag: den 15 mars året efter skördeåret. |
| --- | --- |

ii)

Csillag: den 15 mars året efter skördeåret.

| iii) | Alla andra typer av vin: inget datum fastställs. |
| --- | --- |

iii)

Alla andra typer av vin: inget datum fastställs.

| b) | Superior:






  i) | Bikavér (tjurblod): den 1 maj andra året efter skördeåret. |
| --- | --- | --- |

b)

Superior:

i)

Bikavér (tjurblod): den 1 maj andra året efter skördeåret.

| ii) | Csillag: den 1 maj året efter skördeåret. |
| --- | --- |

ii)

Csillag: den 1 maj året efter skördeåret.

| iii) | Alla andra typer av vin: inget datum fastställs. |
| --- | --- |

iii)

Alla andra typer av vin: inget datum fastställs.

| c) | Grand superior:






  i) | Bikavér (tjurblod): den 1 september andra året efter skördeåret. |
| --- | --- | --- |

c)

Grand superior:

i)

Bikavér (tjurblod): den 1 september andra året efter skördeåret.

| ii) | Csillag: den 1 juli året efter skördeåret. |
| --- | --- |

ii)

Csillag: den 1 juli året efter skördeåret.

| iii) | Alla andra typer av vin: inget datum fastställs. |
| --- | --- |

iii)

Alla andra typer av vin: inget datum fastställs.

Produktion utanför det avgränsade geografiska området

Rättslig ram:

om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Inom kommunen Kompolt och, när det gäller druvor som odlats på vinsluttningen Dóc i kommunen Noszvaj, inom kommunerna Bogács, Bükkzsérc och Cserépfalu.

Övergångsbestämmelser

Rättslig ram:

om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| a) | Varje producent som saluför vin med beteckningen ”Egri Bikavér” med angivande av vinsluttning, som framställts med druvor som odlats före den 31 december 2009 och som uppfyller de krav som ställs i artikel 20 i dekret nr°102 av den 5 augusti 2009 från ministern för jordbruk och landsbygdsutveckling (FMV) ska under de efterföljande åren tillämpa de tidigare gällande bestämmelserna om sammanställning av vin med beteckningen ”Egri Bikavér” som definieras i dekret nr 130 av den 31 december 2003 från ministern för jordbruk och landsbygdsutveckling (FMV) om viner med skyddad ursprungsbeteckning från vindistriktet Eger vid sammanställning av vin med beteckningen ”Egri Bikavér” med angivande av vinsluttning som kommer från samma odling och samma vinsluttning, så länge som odlingen finns kvar eller åtminstone så länge som producenten inte ändrar sorterna i druvbeståndet i odlingen. |
| --- | --- |

a)

Varje producent som saluför vin med beteckningen ”Egri Bikavér” med angivande av vinsluttning, som framställts med druvor som odlats före den 31 december 2009 och som uppfyller de krav som ställs i artikel 20 i dekret nr°102 av den 5 augusti 2009 från ministern för jordbruk och landsbygdsutveckling (FMV) ska under de efterföljande åren tillämpa de tidigare gällande bestämmelserna om sammanställning av vin med beteckningen ”Egri Bikavér” som definieras i dekret nr 130 av den 31 december 2003 från ministern för jordbruk och landsbygdsutveckling (FMV) om viner med skyddad ursprungsbeteckning från vindistriktet Eger vid sammanställning av vin med beteckningen ”Egri Bikavér” med angivande av vinsluttning som kommer från samma odling och samma vinsluttning, så länge som odlingen finns kvar eller åtminstone så länge som producenten inte ändrar sorterna i druvbeståndet i odlingen.

| b) | En producent som framställer vin av typen ”Classicus Egri Bikavér” som utgör en ekologisk produkt från en ekologisk odling och som med lämplig dokumentation kan visa att han under ifrågavarande år inte kunnat satta samman viner med fyra druvsorter enligt punkt III, får sätta samma viner med tre druvsorter för att producera ekologiskt vin av typen ”Classicus Egri Bikavér”. |
| --- | --- |

b)

En producent som framställer vin av typen ”Classicus Egri Bikavér” som utgör en ekologisk produkt från en ekologisk odling och som med lämplig dokumentation kan visa att han under ifrågavarande år inte kunnat satta samman viner med fyra druvsorter enligt punkt III, får sätta samma viner med tre druvsorter för att producera ekologiskt vin av typen ”Classicus Egri Bikavér”.

| c) | Övergångsbestämmelserna slutar gälla från och med vinåret 2021/2022. |
| --- | --- |

c)

Övergångsbestämmelserna slutar gälla från och med vinåret 2021/2022.

Länk till produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/d/5d/82000/Eger_OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---