# Az Európai Unió C 212I/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 212I |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. június 26. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 212I

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. június 26.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2020/C 212 I/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusában elért eredményekről Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2020/C 212 I/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusában elért eredményekről Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2020/C 212 I/02 | A Tanács határozata (2020. június 24.) az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról | 7 |
| 2020/C 212 I/03 | A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről | 9 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2020/C 212 I/02

A Tanács határozata (2020. június 24.) az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

7

2020/C 212 I/03

A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről

9

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 26.6.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 212/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusában elért eredményekről

Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája

(2020/C 212 I/01)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | A 2019 és 2027 közötti időszakra vonatkozó uniós ifjúsági stratégiáról szóló állásfoglalás (1) általános célokat és alapelveket fogalmaz meg, valamint alapot nyújt az uniós szintű ifjúságpolitikai együttműködéshez, különös hangsúlyt helyezve az uniós ifjúsági párbeszédre, a jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezőjére (Future National Activities Planner), az európai ifjúsági célokra, valamint a 2019–2021-es időszakra vonatkozó uniós munkatervre, amely a jelenlegi elnökség és következő elnökségi trió által végzendő tevékenységeket határozza meg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az uniós ifjúsági stratégia elismeri a fiatalokban rejlő nagy fokú potenciált; annak biztosítására irányul, hogy a fiatalok képessé váljanak a saját életük irányítására; arra bátorítja a fiatalokat, hogy legyenek aktív állampolgárok, vegyenek részt a szakpolitikai döntéshozatalban és vigyenek pozitív változást az ifjúságpolitikába és az egyéb releváns szakpolitikákba helyi, regionális, nemzeti és európai szinten egyaránt, és felvértezi őket az ehhez szükséges eszközökkel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatásokról szóló állásfoglalás (2) meghatározza a fő szereplőket és azok szerepét, valamint a szervezeti keretet. |
| --- | --- |

3.

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 4. | Az uniós ifjúsági párbeszédnek a román, a finn és a horvát elnökség során lefolytatott, „Teremtsünk lehetőségeket a fiatalok számára!” elnevezésű 7. ciklusa széles körű részvétel mellett zajlott, és annak eredményei a tagállami és európai konzultációk, valamint az uniós ifjúsági konferenciák során adott visszajelzéseken alapulnak. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ezen állásfoglalás a fiataloknak az uniós ifjúsági párbeszéd 7. ciklusa során összegyűjtött véleményeit és várakozásait tükrözi, és konkrét szakpolitikai intézkedésekre is javaslatot tesz. Ezzel összefüggésben minden tagállamban tiszteletben kell tartani a szociális partnerek szerepét és függetlenségét, a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A román elnökség a „Minőségi foglalkoztatás mindenkinek” altéma keretében – amely közvetlenül a „Minőségi foglalkoztatás mindenkinek” elnevezésű 7. európai ifjúsági célhoz kapcsolódott – arra összpontosított, hogy a fiatalok milyen kihívásokkal szembesülnek a munka jövője szempontjából. Ezzel párhuzamosan a román elnökség kidolgozott egy módszertant, amely tematikus keretet nyújt a munkacsoportok számára ahhoz, hogy megtervezzék helyi, tagállami és európai párbeszédeiket. A küldöttek által a bukaresti uniós ifjúsági konferencián (2019. március) folytatott megbeszéléseket követően a további nemzeti konzultációkhoz irányadó kérdéseket fogalmaztak meg, amelyeket a RO-FI-HR trió az európai irányítócsoporttal együttműködésben véglegesített (3). A Tanács 2019 májusában következtetéseket fogadott el a fiatalokról és a munka jövőjéről (4). |
| --- | --- |

6.

| 7. | A finn elnökség a „Minőségi ifjúsági munka mindenkinek” altéma keretében az ifjúsági munka színvonalának javítására helyezte a hangsúlyt. A (2019. júliusban) Helsinkiben tartott uniós ifjúsági konferenciával összefüggésben további munkát végzett azon követelmények meghatározása céljából, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az ifjúságsegítők a különféle alterületeken színvonalas munkát tudjanak végezni az európai ifjúsági célok megvalósítása érdekében (5). Emellett az ifjúságsegítők oktatásának és képzésének kérdését az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről szóló következtetések (6) is tárgyalják, amelyeket a Tanács 2019. novemberben fogadott el. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A horvát elnökség „A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése” elnevezésű 6. európai ifjúsági célnak megfelelően a vidéki fiatalok lehetőségeinek vizsgálatával foglalkozott. A (2020. márciusban) Zágrábban tartott uniós ifjúsági konferencián további megbeszéléseket folytattak az uniós ifjúsági párbeszéd keretében lezajlott konzultációk eredményeiről, és javaslatokat tettek ajánlásokra a három altéma keretében végrehajtandó további intézkedésekre vonatkozóan. A konferencia eredményeit figyelembe vették a vidéki térségekben és távoli területeken élő fiatalok lehetőségeinek bővítéséről szóló tanácsi következtetések (7) kidolgozásakor. |
| --- | --- |

8.

ÜDVÖZLIK AZ ALÁBBIAKAT:

| 9. | Az uniós ifjúsági párbeszéd keretében a nemzeti munkacsoportok és az európai munkacsoport által folytatott széles körű konzultációkban EU-szerte több mint 56 000 fiatal válaszadó vett részt tevékenyen. A konzultációk felméréseket, fókuszcsoportokat, nagyszabású ifjúságipárbeszéd-rendezvényeket, munkaértekezleteket, részvételi akciókutatást és részvételi vizuális módszereket foglaltak magukban. Az innovatív megközelítés hozzájárult a nagy fokú részvételhez. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A RO – FI – HR elnökségi trió során tartott uniós ifjúsági konferenciák eredményeit, valamint az uniós ifjúsági párbeszéd „Lehetőségek teremtése a fiatalok számára” (8) elnevezésű 7. ciklusa során tett megállapításokat, amely ciklus a „Minőségi foglalkoztatás mindenkinek”, a „Minőségi ifjúsági munka mindenkinek” és „A vidéki fiatalok lehetőségei” altémákat fedte le, és amelynek során a fiatalok számos kulcsfontosságú ajánlást is megfogalmaztak – ezek egy részét a tagállamokhoz intézett alábbi felkérések (9) is tükrözik. |
| --- | --- |

10.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL, A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT KELLŐKÉPPEN FIGYELEMBE VÉVE:

| 11. | „Minőségi foglalkoztatás mindenkinek”






  a) | mozdítsák elő és könnyítsék meg a fiatalokkal szembeni tisztességes bánásmódot a munkaerőpiacon, és igyekezzenek megszüntetni mindennemű munkahelyi megkülönböztetést és egyenlőtlenséget; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

mozdítsák elő és könnyítsék meg a fiatalokkal szembeni tisztességes bánásmódot a munkaerőpiacon, és igyekezzenek megszüntetni mindennemű munkahelyi megkülönböztetést és egyenlőtlenséget;

| b) | biztosítsanak egyenlő esélyeket a munkaerőpiaci igényeknek megfelelő készségek megszerzésére, hogy ezáltal a munkavállalók könnyebben juthassanak olyan minőségi és fenntartható álláshoz, amely tisztességes és egészséges munkakörülményeket biztosít számukra; |
| --- | --- |

b)

biztosítsanak egyenlő esélyeket a munkaerőpiaci igényeknek megfelelő készségek megszerzésére, hogy ezáltal a munkavállalók könnyebben juthassanak olyan minőségi és fenntartható álláshoz, amely tisztességes és egészséges munkakörülményeket biztosít számukra;

| c) | mozdítsák elő a fiataloknak és a releváns munkaerőpiaci szereplőknek szóló ismeretterjesztést és tájékoztatást a fiatal munkavállalók jogaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

mozdítsák elő a fiataloknak és a releváns munkaerőpiaci szereplőknek szóló ismeretterjesztést és tájékoztatást a fiatal munkavállalók jogaival kapcsolatban;

| d) | mozdítsák elő a fiatalok egészséges életmódját (beleértve a mentális egészséget is) és segítsék a fiatalok egészséges életmódjának fenntartását, azáltal, hogy biztosítják a munkaerőpiaci reziliencia feltételeit és a fiatalok munkahelyi jóllétét; |
| --- | --- |

d)

mozdítsák elő a fiatalok egészséges életmódját (beleértve a mentális egészséget is) és segítsék a fiatalok egészséges életmódjának fenntartását, azáltal, hogy biztosítják a munkaerőpiaci reziliencia feltételeit és a fiatalok munkahelyi jóllétét;

| e) | mozdítsák elő a tisztességes munkakörülményeket, beleértve adott esetben a rugalmas munkafeltételeket is, a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása érdekében (10); |
| --- | --- |

e)

mozdítsák elő a tisztességes munkakörülményeket, beleértve adott esetben a rugalmas munkafeltételeket is, a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása érdekében (10);

| f) | hozzanak intézkedéseket az olyan munkaviszonyok megelőzése érdekében, amelyek bizonytalan munkafeltételeket, valamint a fiatal munkavállalók számára sérülékeny és bizonytalan helyzetet eredményezhetnek; |
| --- | --- |

f)

hozzanak intézkedéseket az olyan munkaviszonyok megelőzése érdekében, amelyek bizonytalan munkafeltételeket, valamint a fiatal munkavállalók számára sérülékeny és bizonytalan helyzetet eredményezhetnek;

| g) | a munkavégzés változóban lévő jellegét figyelembe véve kötelezzék el magukat a fiatalok munkavállalói jogainak védelme mellett, és a fiatalok hátterének különbözőségét szem előtt tartva biztosítsák, hogy a fiatalok megfelelő szociális védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

g)

a munkavégzés változóban lévő jellegét figyelembe véve kötelezzék el magukat a fiatalok munkavállalói jogainak védelme mellett, és a fiatalok hátterének különbözőségét szem előtt tartva biztosítsák, hogy a fiatalok megfelelő szociális védelemben részesüljenek;

| h) | oktatási, illetve a készségekkel kapcsolatos politikájukban továbbra is helyezzenek hangsúlyt az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákra, valamint a fiataloknak a munkaerőpiaci igényeknek megfelelő különféle gyakorlati, szakmai és transzverzális készségeire; |
| --- | --- |

h)

oktatási, illetve a készségekkel kapcsolatos politikájukban továbbra is helyezzenek hangsúlyt az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákra, valamint a fiataloknak a munkaerőpiaci igényeknek megfelelő különféle gyakorlati, szakmai és transzverzális készségeire;

| i) | tegyék lehetővé, hogy a fiatalok könnyebben részt vehessenek munkaalapú tanulásban, például szakmai gyakorlaton, tanulószerződéses gyakorlati képzésben, nemzetközi tanulásban és munkahelyi megfigyelésben (job shadowing) – többek között azok számára is, akik pénzügyi korlátok miatt nem tudnak élni ilyen lehetőségekkel –, valamint nyújtsanak megfelelő támogatást a tanulási programok során; |
| --- | --- |

i)

tegyék lehetővé, hogy a fiatalok könnyebben részt vehessenek munkaalapú tanulásban, például szakmai gyakorlaton, tanulószerződéses gyakorlati képzésben, nemzetközi tanulásban és munkahelyi megfigyelésben (job shadowing) – többek között azok számára is, akik pénzügyi korlátok miatt nem tudnak élni ilyen lehetőségekkel –, valamint nyújtsanak megfelelő támogatást a tanulási programok során;

| j) | a munkaadókkal együttműködve javítsák a fiatalok számára a szakmai pályafutásuk előtt és során nyújtandó pályaorientációt, tanácsadást, szolgáltatásokat és szakmai átképzési lehetőségeket, többek között különféle mentorálási programok révén, mint amilyenek például a fiatal szociális vállalkozók rendelkezésére állnak; |
| --- | --- |

j)

a munkaadókkal együttműködve javítsák a fiatalok számára a szakmai pályafutásuk előtt és során nyújtandó pályaorientációt, tanácsadást, szolgáltatásokat és szakmai átképzési lehetőségeket, többek között különféle mentorálási programok révén, mint amilyenek például a fiatal szociális vállalkozók rendelkezésére állnak;

| k) | a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek biztosítása érdekében mozdítsák elő a fiatalok határozatlan idejű munkaszerződéshez jutását olyan hosszú távú uniós és nemzeti projektek végrehajtásával, amelyek a fiatalok foglalkoztatásának elősegítését célozzák. |
| --- | --- |

k)

a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek biztosítása érdekében mozdítsák elő a fiatalok határozatlan idejű munkaszerződéshez jutását olyan hosszú távú uniós és nemzeti projektek végrehajtásával, amelyek a fiatalok foglalkoztatásának elősegítését célozzák.

| 12. | „Minőségi ifjúsági munka mindenkinek”






  a) | mozdítsák elő az ifjúsági munkával kapcsolatos kutatáshoz, ismeretekhez és szakértelemhez való jobb hozzáférést, és hajtsák végre a különböző európai szakpolitikai dokumentumokban az ifjúsági munka területén javasolt elveket és intézkedéseket, hogy minden szinten fokozzák az ifjúsági munka minőségét, hozzáférhetőségét és elismertségét; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

mozdítsák elő az ifjúsági munkával kapcsolatos kutatáshoz, ismeretekhez és szakértelemhez való jobb hozzáférést, és hajtsák végre a különböző európai szakpolitikai dokumentumokban az ifjúsági munka területén javasolt elveket és intézkedéseket, hogy minden szinten fokozzák az ifjúsági munka minőségét, hozzáférhetőségét és elismertségét;

| b) | támogassák és könnyítsék meg a minőségi ifjúsági munkához való hozzáférést a nem formális tanulás színterei és a formális oktatási intézmények közötti folyamatos együttműködés, valamint a láthatóság fokozása révén; |
| --- | --- |

b)

támogassák és könnyítsék meg a minőségi ifjúsági munkához való hozzáférést a nem formális tanulás színterei és a formális oktatási intézmények közötti folyamatos együttműködés, valamint a láthatóság fokozása révén;

| c) | mozdítsák elő az ifjúsági munkára vonatkozó minőségi előírások és az ifjúsági munkára vonatkozó egyéb minőségbiztosítási keretek alkalmazását; |
| --- | --- |

c)

mozdítsák elő az ifjúsági munkára vonatkozó minőségi előírások és az ifjúsági munkára vonatkozó egyéb minőségbiztosítási keretek alkalmazását;

| d) | mozdítsák elő az ifjúsági ágazat, illetve a fiatalok élete szempontjából releváns egyéb ágazatok, valamint a szakemberek közötti együttműködést helyi, regionális, nemzeti és európai szinten; |
| --- | --- |

d)

mozdítsák elő az ifjúsági ágazat, illetve a fiatalok élete szempontjából releváns egyéb ágazatok, valamint a szakemberek közötti együttműködést helyi, regionális, nemzeti és európai szinten;

| e) | továbbra is mozdítsák elő a digitális ifjúsági munkát, így többek között a digitális platformokat és az intelligens megoldásokat, amelyek hozzájárulhatnak a fiatalok digitális készségeinek és kompetenciáinak általános javításához; szintén mozdítsák elő az ifjúsági munka egyéb formáit és az ahhoz kapcsolódó olyan létesítmények működését, mint az ifjúsági központok, az információs pontok, valamint az ifjúsági munka számára fenntartott helyek az iskolákban és a felsőoktatási intézményekben; |
| --- | --- |

e)

továbbra is mozdítsák elő a digitális ifjúsági munkát, így többek között a digitális platformokat és az intelligens megoldásokat, amelyek hozzájárulhatnak a fiatalok digitális készségeinek és kompetenciáinak általános javításához; szintén mozdítsák elő az ifjúsági munka egyéb formáit és az ahhoz kapcsolódó olyan létesítmények működését, mint az ifjúsági központok, az információs pontok, valamint az ifjúsági munka számára fenntartott helyek az iskolákban és a felsőoktatási intézményekben;

| f) | fokozzák az ifjúságsegítők szerepvállalásának növelésére és a motiválásukra irányuló erőfeszítéseket, munkakörülményeik javítása és a tisztességes javadalmazás biztosítása révén (11); |
| --- | --- |

f)

fokozzák az ifjúságsegítők szerepvállalásának növelésére és a motiválásukra irányuló erőfeszítéseket, munkakörülményeik javítása és a tisztességes javadalmazás biztosítása révén (11);

| g) | biztosítsák, hogy az ifjúsági munka még nagyobb szerepet töltsön be a fiatalok aktív részvételének támogatásában; |
| --- | --- |

g)

biztosítsák, hogy az ifjúsági munka még nagyobb szerepet töltsön be a fiatalok aktív részvételének támogatásában;

| h) | ösztönözzék a fiatalokat az ifjúsági munka különböző formáiban való részvételre és azok alakítására; |
| --- | --- |

h)

ösztönözzék a fiatalokat az ifjúsági munka különböző formáiban való részvételre és azok alakítására;

| i) | mozdítsák elő az inkluzívabb ifjúsági munkát az ifjúságsegítők célzott, diverzifikált és folyamatos oktatása és képzése révén, többek között a különböző hátrányos helyzetű csoportok szükségleteivel kapcsolatban. Ezt adott esetben felkereső ifjúsági munka is kiegészítheti. |
| --- | --- |

i)

mozdítsák elő az inkluzívabb ifjúsági munkát az ifjúságsegítők célzott, diverzifikált és folyamatos oktatása és képzése révén, többek között a különböző hátrányos helyzetű csoportok szükségleteivel kapcsolatban. Ezt adott esetben felkereső ifjúsági munka is kiegészítheti.

| 13. | „A vidéki fiatalok lehetőségei” (12)







  a) | javítsák az összekapcsoltságot annak érdekében, hogy a fiatalok könnyebben kihasználhassák az oktatási és munkalehetőségeket, valamint igénybe vehessenek más szükséges szolgáltatásokat, köztük szabadidős tevékenységekhez kötődőket is, például jobb – többek között környezetbarát – tömegközlekedési eszközök igénybevétele és –lehetőség szerint – magánközlekedési eszközök közös használata révén; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

javítsák az összekapcsoltságot annak érdekében, hogy a fiatalok könnyebben kihasználhassák az oktatási és munkalehetőségeket, valamint igénybe vehessenek más szükséges szolgáltatásokat, köztük szabadidős tevékenységekhez kötődőket is, például jobb – többek között környezetbarát – tömegközlekedési eszközök igénybevétele és –lehetőség szerint – magánközlekedési eszközök közös használata révén;

| b) | mozdítsák elő a helyi közösségek igényeinek megfelelő szakmai pályákat és egész életen át tartó tanulási programokat, például ösztöndíjak, programok vagy további releváns információk nyújtásával; |
| --- | --- |

b)

mozdítsák elő a helyi közösségek igényeinek megfelelő szakmai pályákat és egész életen át tartó tanulási programokat, például ösztöndíjak, programok vagy további releváns információk nyújtásával;

| c) | térképezzék fel a munkavégzés különböző formáit és mozdítsák elő a vidéki területek mint az új vállalkozások, induló innovatív vállalkozások és zöld munkahelyek (13)
  – többek között a fenntartható gazdálkodás és a kapcsolódó mezőgazdasági tevékenységek – céljára megfelelő helyszínek felhasználását. adott esetben keressenek jobb kapcsolódási pontokat az oktatási és képzési lehetőségek és a mezőgazdaság területének kérdései között, például gyakornoki és vállalkozói programok révén; |
| --- | --- |

c)

térképezzék fel a munkavégzés különböző formáit és mozdítsák elő a vidéki területek mint az új vállalkozások, induló innovatív vállalkozások és zöld munkahelyek (13)
  – többek között a fenntartható gazdálkodás és a kapcsolódó mezőgazdasági tevékenységek – céljára megfelelő helyszínek felhasználását. adott esetben keressenek jobb kapcsolódási pontokat az oktatási és képzési lehetőségek és a mezőgazdaság területének kérdései között, például gyakornoki és vállalkozói programok révén;

| d) | vegyék fontolóra olyan ösztönzők és támogatási formák létrehozását a fiatalok számára, amelyek megkönnyítik a helyi közösségben maradás melletti döntést tanulmányaik alatt és után, valamint könnyítsék meg az átmenetet az oktatás/képzés és a foglalkoztatás között; |
| --- | --- |

d)

vegyék fontolóra olyan ösztönzők és támogatási formák létrehozását a fiatalok számára, amelyek megkönnyítik a helyi közösségben maradás melletti döntést tanulmányaik alatt és után, valamint könnyítsék meg az átmenetet az oktatás/képzés és a foglalkoztatás között;

| e) | javítsák a foglalkoztatási, oktatási és képzési lehetőségekre – többek között az ifjúsági vállalkozói programokra –, valamint a területre irányuló uniós programokra, például az Európai Szolidaritási Testületre és az Erasmus+ programra vonatkozó információkhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy további lehetőségeket teremtsenek a személyes és szakmai fejlődésre; |
| --- | --- |

e)

javítsák a foglalkoztatási, oktatási és képzési lehetőségekre – többek között az ifjúsági vállalkozói programokra –, valamint a területre irányuló uniós programokra, például az Európai Szolidaritási Testületre és az Erasmus+ programra vonatkozó információkhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy további lehetőségeket teremtsenek a személyes és szakmai fejlődésre;

| f) | bővítsék a fiatalok részvételi lehetőségeit olyan különböző eszközök révén, mint a helyi és regionális ifjúsági munka, az önkéntesség, ifjúsági terek létrehozása és a digitális eszközök igénybevételének lehetősége; |
| --- | --- |

f)

bővítsék a fiatalok részvételi lehetőségeit olyan különböző eszközök révén, mint a helyi és regionális ifjúsági munka, az önkéntesség, ifjúsági terek létrehozása és a digitális eszközök igénybevételének lehetősége;

| g) | biztosítsák az ifjúsággal kapcsolatos létesítmények széles skáláját, adott esetben decentralizáltabb ifjúságimunka-szolgáltatások, a fiatalok számára kialakított terek és információs pontok révén; |
| --- | --- |

g)

biztosítsák az ifjúsággal kapcsolatos létesítmények széles skáláját, adott esetben decentralizáltabb ifjúságimunka-szolgáltatások, a fiatalok számára kialakított terek és információs pontok révén;

| h) | közvetítsenek pozitív képet és narratívákat a vidéki térségekről, szokásokról és hagyományokról. |
| --- | --- |

h)

közvetítsenek pozitív képet és narratívákat a vidéki térségekről, szokásokról és hagyományokról.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL, A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT KELLŐKÉPPEN FIGYELEMBE VÉVE:

| 14. | „Minőségi foglalkoztatás mindenkinek”






  a) | mozdítsák elő a nem formális tanulási módokat, és térképezzék fel, miként biztosítható a nem formális oktatási/tanulási és önkéntes tevékenységek hivatalos elismerése. Javítani lehet például a Youthpass-t és a hasonló, rendelkezésre álló eszközöket; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

mozdítsák elő a nem formális tanulási módokat, és térképezzék fel, miként biztosítható a nem formális oktatási/tanulási és önkéntes tevékenységek hivatalos elismerése. Javítani lehet például a Youthpass-t és a hasonló, rendelkezésre álló eszközöket;

| b) | továbbra is támogassák és könnyítsék meg a fiatalok érdemi részvételét a munkaerőpiaci politikák kidolgozásában és értékelésében, különös tekintettel az ifjúsági garancia kidolgozására és végrehajtására. |
| --- | --- |

b)

továbbra is támogassák és könnyítsék meg a fiatalok érdemi részvételét a munkaerőpiaci politikák kidolgozásában és értékelésében, különös tekintettel az ifjúsági garancia kidolgozására és végrehajtására.

| 15. | „Minőségi ifjúsági munka mindenkinek”






  a) | mérlegeljék olyan intézkedések – például minőségi normák és egyéb minőségbiztosítási keretek, az elismerés bővítése, valamint az ifjúsági kutatás, illetve a digitális készségek és kompetenciák előmozdítása – foganatosítását, amelyek a minőségi ifjúsági munka továbbfejlesztését szolgálják; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

mérlegeljék olyan intézkedések – például minőségi normák és egyéb minőségbiztosítási keretek, az elismerés bővítése, valamint az ifjúsági kutatás, illetve a digitális készségek és kompetenciák előmozdítása – foganatosítását, amelyek a minőségi ifjúsági munka továbbfejlesztését szolgálják;

| b) | továbbra is minden rendelkezésre álló eszközzel mozdítsák elő és osszák meg egymással az ifjúsági munka bevált gyakorlataira vonatkozó tapasztalataikat szerte az EU-ban, többek között a vonatkozó uniós programokon, például az Erasmus+ programon keresztül; |
| --- | --- |

b)

továbbra is minden rendelkezésre álló eszközzel mozdítsák elő és osszák meg egymással az ifjúsági munka bevált gyakorlataira vonatkozó tapasztalataikat szerte az EU-ban, többek között a vonatkozó uniós programokon, például az Erasmus+ programon keresztül;

| c) | ismertessék meg a különböző tagállamokban nemzeti vagy regionális szinten alkalmazott gyakorlatokat és eszközöket. |
| --- | --- |

c)

ismertessék meg a különböző tagállamokban nemzeti vagy regionális szinten alkalmazott gyakorlatokat és eszközöket.

| 16. | „A vidéki fiatalok lehetőségei”






  a) | a rendelkezésre álló különböző eszközök segítségével minden szinten támogassák a fiatalok érdemi részvételét, például a helyi ifjúsági tanácsok vagy a vidéki ifjúsági képviseleti hálózatok támogatásával, valamint szinergiák teremtésével az olyan releváns uniós programokkal, mint a LEADER (közösségvezérelt helyi fejlesztés) (14)
  , az Európai Szolidaritási Testület és az Erasmus+, továbbá az olyan uniós strukturális eszközökkel, mint az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

a rendelkezésre álló különböző eszközök segítségével minden szinten támogassák a fiatalok érdemi részvételét, például a helyi ifjúsági tanácsok vagy a vidéki ifjúsági képviseleti hálózatok támogatásával, valamint szinergiák teremtésével az olyan releváns uniós programokkal, mint a LEADER (közösségvezérelt helyi fejlesztés) (14)
  , az Európai Szolidaritási Testület és az Erasmus+, továbbá az olyan uniós strukturális eszközökkel, mint az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap.

| 17. | A jövőbeli ifjúságpolitikák kidolgozása és végrehajtása során vegyék figyelembe „Az uniós ifjúsági párbeszéd 7. ciklusa – Az uniós ifjúsági párbeszéd keretében a tagállamokban és Európában folytatott tevékenységek eredményei – Lehetőségek teremtése a fiatalok számára” (The 7th Cycle of EU Youth Dialogue Findings from EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe – Creating Opportunities for Youth) (15) című dokumentumot, szinergiában a fiatalokat érintő egyéb szakpolitikákkal, például az oktatással és képzéssel, a foglalkoztatással, a szociális ügyekkel, a kultúrával, a digitalizációval, a környezetvédelemmel, az éghajlatváltozással, a sporttal és az egészséggel; valamint folytassák annak feltérképezését, hogy milyen további módokon lehetne fejleszteni és megvalósítani a vonatkozó európai ifjúsági célokat. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Biztosítsanak prioritást és láthatóságot az uniós ifjúsági párbeszédnek, és mozdítsák elő a párbeszéd eredményeinek végrehajtását, valamint a fiatalok online részvételének lehetőségeit az Európai Ifjúsági Portálon keresztül, tekintettel arra, hogy a párbeszéd európai szinten kulcsfontosságú eszköz a különböző háttérrel rendelkező fiatalok érdemi részvételének előmozdításához, valamint az ifjúsági szervezetek, az ifjúsági kutatók és a politikai döntéshozók – többek között az egyéb érintett ágazatok érdekelt felei – közötti együttműködés javításához. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Erősítsék tovább az uniós ifjúsági párbeszéd végrehajtásában részt vevő különböző érdekelt felek közötti együttműködést, beleértve az elnökségi triókat, az európai irányítócsoportot, a nemzeti munkacsoportokat, és adott esetben – az európai perspektíva biztosítása céljából – a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezeteket, valamint az Európa Tanács és az EU ifjúsági partnersége által létrehozott, az európai ifjúsági kutatókat tömörítő testületet. |
| --- | --- |

19.

FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 20. | „Minőségi foglalkoztatás mindenkinek”






  a) | a foglalkoztatás- és szociálpolitikák kidolgozása során fordítson különös figyelmet a fiatalokra annak érdekében, hogy (lehetőleg fizetett) szakmai gyakorlatok, valamint az összes érdekelt fél – többek között az oktatási intézmények és a szociális partnerek – közötti jobb együttműködés és azok fokozottabb bevonása révén megkönnyítse a fiatalok minőségi foglalkoztatáshoz való hozzájutását; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

a foglalkoztatás- és szociálpolitikák kidolgozása során fordítson különös figyelmet a fiatalokra annak érdekében, hogy (lehetőleg fizetett) szakmai gyakorlatok, valamint az összes érdekelt fél – többek között az oktatási intézmények és a szociális partnerek – közötti jobb együttműködés és azok fokozottabb bevonása révén megkönnyítse a fiatalok minőségi foglalkoztatáshoz való hozzájutását;

| 21. | „Minőségi ifjúsági munka mindenkinek”






  a) | mélyítse el az Európa Tanáccsal folytatott együttműködést az ifjúságsegítők oktatásának és képzésének javítása, és ezáltal az európai ifjúsági munka minőségének javítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

mélyítse el az Európa Tanáccsal folytatott együttműködést az ifjúságsegítők oktatásának és képzésének javítása, és ezáltal az európai ifjúsági munka minőségének javítása érdekében;

| 22. | „A vidéki fiatalok lehetőségei”






  a) | vegye figyelembe az európai ifjúsági célokat és az uniós ifjúsági párbeszéd eredményeit a releváns szakpolitikai és programterületek – például a mezőgazdasági és az ifjúságpolitika – közötti szinergiák feltárása során, például olyan, több ágazatot átfogó kísérleti programok létrehozásával, amelyek növelik a fiatalok lehetőségeit a különböző régiókban; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

vegye figyelembe az európai ifjúsági célokat és az uniós ifjúsági párbeszéd eredményeit a releváns szakpolitikai és programterületek – például a mezőgazdasági és az ifjúságpolitika – közötti szinergiák feltárása során, például olyan, több ágazatot átfogó kísérleti programok létrehozásával, amelyek növelik a fiatalok lehetőségeit a különböző régiókban;

| 23. | Mozdítsa elő és használja fel az uniós ifjúsági párbeszédet mint a fiatalokkal folytatott konzultáció európai szintű eszközét, például az Európa jövőjéről szóló konferencia, az európai zöld megállapodás, az európai éghajlati paktum és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend összefüggésében, ideértve a fenntartható fejlesztési célokat is. |
| --- | --- |

23.

TOVÁBBÁ MEGJEGYZIK, HOGY:

| 24. | A konzultációs folyamat során sokféle, részvételen alapuló módszert kell alkalmazni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a kívánt eredményeket, és jobban meg lehessen szólítani a fiatalokat, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezőket. Egy ellenállóbb, befogadóbb és fenntarthatóbb társadalom megteremtése érdekében az uniós ifjúsági párbeszéd mellett rendkívül fontos a módszerek széles skálájának alkalmazása olyan esetekben, amikor a konzultációs folyamatokra nehéz körülmények között, például egy globális válság (így pl. a Covid19-járvány) közepette kerül sor. Adott esetben az ifjúság területén tevékenykedő kutatókat is be kell vonni. |
| --- | --- |

24.

A konzultációs folyamat során sokféle, részvételen alapuló módszert kell alkalmazni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a kívánt eredményeket, és jobban meg lehessen szólítani a fiatalokat, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezőket. Egy ellenállóbb, befogadóbb és fenntarthatóbb társadalom megteremtése érdekében az uniós ifjúsági párbeszéd mellett rendkívül fontos a módszerek széles skálájának alkalmazása olyan esetekben, amikor a konzultációs folyamatokra nehéz körülmények között, például egy globális válság (így pl. a Covid19-járvány) közepette kerül sor. Adott esetben az ifjúság területén tevékenykedő kutatókat is be kell vonni.

| 25. | Az uniós ifjúsági párbeszéd következő ciklusaiban a jövőbeli elnökségi trióknak a lehetőségekhez mérten arra kell összpontosítaniuk, hogy tovább építsenek az európai ifjúsági célok általános érvényesítésére, valamint többszintű és ágazatokon átívelő végrehajtására, növelve azok láthatóságát, mivel ezek inspirációt jelentenek az európai fiatalok számára. |
| --- | --- |

25.

Az uniós ifjúsági párbeszéd következő ciklusaiban a jövőbeli elnökségi trióknak a lehetőségekhez mérten arra kell összpontosítaniuk, hogy tovább építsenek az európai ifjúsági célok általános érvényesítésére, valamint többszintű és ágazatokon átívelő végrehajtására, növelve azok láthatóságát, mivel ezek inspirációt jelentenek az európai fiatalok számára.

| 26. | A következő elnökségi trió (DE – PT – SI) átfogó tematikus prioritása a következő lesz: „Európa a fiatalokért – A fiatalok Európáért: Teret a demokráciának és a részvételnek!”. |
| --- | --- |

26.

A következő elnökségi trió (DE – PT – SI) átfogó tematikus prioritása a következő lesz: „Európa a fiatalokért – A fiatalok Európáért: Teret a demokráciának és a részvételnek!”.

Hivatkozott dokumentumok

| 1. | A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (16) |
| --- | --- |

1.

A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (16)

| 2. | Az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások (17) |
| --- | --- |

2.

Az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások (17)

| 3. | Következtetések az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről (18) |
| --- | --- |

3.

Következtetések az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről (18)

| 4. | Következtetések a fiatalokról és a munka jövőjéről (19) |
| --- | --- |

4.

Következtetések a fiatalokról és a munka jövőjéről (19)

| 5. | Az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusa: Az uniós ifjúsági párbeszéd keretében a tagállamokban és Európa-szerte folytatott tevékenységek eredményei – Lehetőségek teremtése az ifjúság számára (20) |
| --- | --- |

5.

Az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusa: Az uniós ifjúsági párbeszéd keretében a tagállamokban és Európa-szerte folytatott tevékenységek eredményei – Lehetőségek teremtése az ifjúság számára (20)

| 6. | Lehetőségek teremtése az ifjúság számára – Az uniós ifjúsági párbeszéd 7. ciklusának az uniós ifjúsági konferencián (Zágráb, 2020. március 9–11.) összegzett eredményei (21) |
| --- | --- |

6.

Lehetőségek teremtése az ifjúság számára – Az uniós ifjúsági párbeszéd 7. ciklusának az uniós ifjúsági konferencián (Zágráb, 2020. március 9–11.) összegzett eredményei (21)

---

(1)  Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

(2)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról (HL C 189., 2019.6.5., 1. o.).

(3)  Lásd az uniós ifjúsági párbeszéd irányításáról szóló állásfoglalás 8. és 9. pontját (HL C 189., 2019.6.5., 2. o.).

(4)  HL C 189., 2019.6.5., 28. o.

(5)  Tomi Kiilakoski, Marko Kovacic: Report on the EU Youth Conference: „Youth work (education) in flux – contemporary challenges in an erratic Europe” (Beszámoló az „Átalakulásban az ifjúságsegítők (oktatása) – jelenkori kihívások a kiszámíthatatlan Európában” című konferenciáról).

(6)  HL C 412., 2019.12.9., 12. o.

(7)  HL C 193., 2020.6.9., 3. o.

(8)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(9)  Dőlt betűvel jelezve a szövegben.

(10)  Az olyan munkavégzési módok, mint a távmunka és az otthoni munkavégzés, különösen relevánsak válsághelyzetekben, így például a jelenlegi Covid19-válságban is

(11)  A szociális partnerek szerepének és autonómiájának sérelme nélkül, a nemzeti gyakorlatnak megfelelően.

(12)  Ez az altéma a vidéki térségekben és távoli területeken élő fiatalok lehetőségeinek bővítéséről szóló tanácsi következtetésekben került bővebben kifejtésre.

(13)  A „zöld munkahelyek” olyan mezőgazdasági, feldolgozóipari, kutatási és fejlesztési, igazgatási és szolgáltatási tevékenységek, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a környezet minőségének megőrzéséhez vagy helyreállításához (UNEP, 2018).

(14)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en#_edn1

(15)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

(16)  HL C 456., 2018.12.18., 1. o.

(17)  HL C 189., 2019.6.5., 1. o.

(18)  HL C 412., 2019.12.9., 12. o.

(19)  HL C 189., 2019.6.3., 28. o.

(20)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

(21)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/creating_opportunities_for_youth_-_outcomes_report_27mar2020_v3.pdf

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 26.6.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 212/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 212/7

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2020. június 24.)

az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

(2020/C 212 I/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére,

mivel:

| — | 2019. november 27-én sor került az Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (2). |
| --- | --- |

—

2019. november 27-én sor került az Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (2).

| — | A Bizottság 2020. június 3-án benyújtotta a 2020-as pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetre irányuló javaslatát. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2020. június 3-án benyújtotta a 2020-as pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetre irányuló javaslatát.

| — | Fontos lehetővé tenni az 5/2020. sz. költségvetés-módosítási tervezet gyors elfogadását annak érdekében, hogy megszakítás nélkül folytatódhasson a Jordániában, Libanonban és Törökországban tartózkodó menekülteknek nyújtott humanitárius támogatás. Ezért indokolt a Tanács eljárási szabályzata 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban lerövidíteni a nemzeti parlamentek tájékoztatására vonatkozóan az 1. jegyzőkönyv 4. cikkében meghatározott nyolchetes időtartamot, |
| --- | --- |

—

Fontos lehetővé tenni az 5/2020. sz. költségvetés-módosítási tervezet gyors elfogadását annak érdekében, hogy megszakítás nélkül folytatódhasson a Jordániában, Libanonban és Törökországban tartózkodó menekülteknek nyújtott humanitárius támogatás. Ezért indokolt a Tanács eljárási szabályzata 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban lerövidíteni a nemzeti parlamentek tájékoztatására vonatkozóan az 1. jegyzőkönyv 4. cikkében meghatározott nyolchetes időtartamot,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Tanács 2020. június 24-én elfogadta az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.

A teljes szöveg megtekinthető a Tanács honlapján és letölthető onnan: http://www.consilium.europa.eu/

Kelt Brüsszelben, 2020. június 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

1

(2)  HL L 57., 2020.2.27., 1. o.

2

---

| 26.6.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 212/9

---

A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről

(2020/C 212 I/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

RÁMUTATVA A KÖVETKEZŐKRE:

| 1. | A Covid19-világjárvány a világon és az Unióban is mindenhol hatással van az oktatási és képzési rendszerekre, és azokra soha nem látott nyomást gyakorol. Gyökeresen megváltoztatta a tanulás, az oktatás, a kommunikáció, valamint az oktatási és képzési közösségeken belüli és közötti együttműködés módjait. Ez a tanulókra (1), a családjaikra, a pedagógusokra, az oktatókra, az intézményvezetőkre és a társadalom tágabb körére egyaránt hatást gyakorolt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A világjárvány kitörése óta a tagállamok, valamint az oktatási és képzési intézmények jelentős erőfeszítéseket tettek a tanulók és az intézményeknél dolgozók biztonságának és jóllétének garantálása, valamint a tanulás és az oktatás folytonossága érdekében, hogy biztosítsák az oktatáshoz való jogot. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Veszélyhelyzeti intézkedésként a legtöbb tagállam az oktatási és képzési intézmények széles körű fizikai bezárása mellett döntött, és ezzel egy időben haladéktalanul alternatív lehetőségeket – főként digitális megoldásokat – és támogatást mozgósított a távtanulás és -oktatás céljaira. Ez az elmozdulás különböző kihívások elé állította a tagállamok oktatási és képzési rendszereit és az azokban érdekelt feleket, mindenekelőtt a tanulókat és családjaikat, a pedagógusokat és az oktatókat, ugyanakkor értékes tanulási tapasztalatokkal is gazdagította őket, és felgyorsította az oktatási és képzési intézmények további digitális átalakulását. |
| --- | --- |

3.

| 4. | E rendkívüli helyzetben figyelemreméltó együttműködés jött létre a tagállamok között, amelynek keretében a tagállamok szolidaritást tanúsítanak és egymást kölcsönösen támogatják e válságban, mégpedig a saját helyzetükkel, az előttük álló kihívásokkal, valamint az általuk tervezett vagy már megvalósított intézkedésekkel és tervekkel kapcsolatos információk rendszeres cseréjével, továbbá adott esetben az oktatási segédanyagok nyílt megosztásával. |
| --- | --- |

4.

TUDATÁBAN A KÖVETKEZŐKNEK:

| 5. | A válság kezdetén, amikor az oktatási és képzési intézmények a legtöbb tagállamban még a megszokott módon működtek, a figyelem középpontjában az állt, hogy miként lehet szavatolni a tanulók, valamint az oktatási és képzési intézményeknél dolgozók biztonságát, egyebek mellett védelmi és higiéniai intézkedések bevezetésével, valamint tájékoztatás és iránymutatás nyújtásával, együttműködést valósítva meg a nemzeti oktatási és egészségügyi hatóságok között. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ahogy a helyzet alakulása következtében a tagállamok többségében egyre nagyobb számban zártak be fizikailag az oktatási és képzési intézmények, a tagállamok, az oktatási és képzési intézmények és az érdekelt felek – a tanulási folyamat folytonosságát biztosítandó – komoly erőfeszítéseket tettek az oktatási tartalmak átalakítására és kidolgozására, valamint a távoktatásban történő felhasználásuk biztosítására. Ezt megfelelő iránymutatások segítették, amit agilis irányítás, állandó nyomon követés, folyamatos javítások és az adott tagállam helyzetének megfelelő jogszabályi kiigazítások kísértek. E tekintetben a tagállamok, valamint az oktatási és képzési intézmények kezdetben esetleg más-más kiindulási helyzetben voltak az oktatási és képzési rendszerek digitális felkészültségét, többek között a digitális tanulási eszközök és anyagok rendelkezésre állását, valamint a pedagógusoknak és az oktatóknak a távoktatás lebonyolítására való felkészültségét illetően. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az egyik legnagyobb kihívást az inklúzió, valamint a színvonalas távoktatási lehetőségekhez való egyenlő hozzáférés biztosítása jelentette. A tanulók, valamint a pedagógusok, oktatók és családok között lehetnek olyanok, akik nem rendelkeznek megfelelő digitális készségekkel, nem férnek hozzá technológiai eszközökhöz vagy az internethez, ami komoly akadályt jelenthet, főként a hátrányos helyzetű, valamint a vidéki, a távoli, illetve a nagymértékben urbanizált területeken élő tanulók számára. Ezenkívül vannak olyan sajátos nevelési igényű tanulók, akiknek a tanuláshoz tanácsadásra és további támogatásra van szükségük. Az oktatási és képzési intézmények bezárása emellett különösen nagy nehézségeket jelentett a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulók számára, hiszen ők nagyobb valószínűséggel élnek olyan háztartásban, amely nem alkalmas az otthoni tanulásra, illetve normál esetben az iskolában ingyenes étkezésre jogosultak, továbbá a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett tanulókat is további kihívások elé állította. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az oktatási és képzési intézmények nemcsak a tanulás, az oktatás és a képzés színterei, hanem rendszert, közösséget és szocializációs lehetőségeket teremtő, biztonságos környezetet is jelentenek. A járványtól való félelem és – a kapcsolati erőszakban élő vagy az ilyen erőszak kockázatának kitett személyek számára különösen megterhelő – társadalmi elszigetelődés okozta szorongás és stressz miatt rendkívül fontos volt segíteni, és különböző módokon pszichológiai és érzelmi támogatást nyújtani a tanulók, a családjaik, a pedagógusok és az oktatók jóllétének, valamint fizikai és mentális egészségének a biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A pedagógusoknak és az oktatóknak nagyon gyorsan át kellett állniuk a személyes oktatásról a távoktatásra. Mivel nem minden pedagógus és oktató (2) rendelkezett az ahhoz szükséges tapasztalattal, önbizalommal, ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal, hogy hatékonyan megszervezze és lebonyolítsa a távoktatást, igény merült fel kiegészítő és célzott képzésre. A pedagógusok és oktatók elhivatottsága gyakran túlmutatott az órák megtartásán, és a tanulóik haladását és jóllétét célzó további erőfeszítésekre is kiterjedt. Az új munkakörülményekhez való hirtelen alkalmazkodás igénye esetleg megnövekedett munkateherrel járt, amely a munka és a magánélet közötti egyensúlyra is hatással volt. E körülmények között a pedagógusok, az oktatók és a támogató személyzet tagjai csodálatra méltó elhivatottságról és kreativitásról, valamint az együttműködés, a közös alkotás és az egymástól való tanulás iránti nyitottságról tettek tanúbizonyságot. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Noha a digitális oktatásra és tanulásra való átállásnak kulcsfontosságú szerepe volt abban, hogy folytatódhasson a tanulási folyamat, a digitális oktatás nem helyettesítheti teljes mértékben a színvonalas személyes oktatást és tanulást. A digitális oktatásra és tanulásra való hirtelen áttérés továbbá sok esetben nem a kiterjedt digitális távoktatás tervezett és optimális lebonyolítását jelentette, hanem szükséghelyzeti intézkedésként került bevezetésre. Egyes pedagógusok és oktatók most először oktattak online, ezért – bár elismeréssel kell adózni rezilienciájuknak és alkalmazkodóképességüknek – a Covid19-járvány keretében szerzett digitális távoktatási és -tanulási tapasztalatokra, legyenek bármily értékesek is, nem feltétlenül lehet a digitális távoktatás általános normájaként tekinteni. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bebizonyosodott, hogy a távoktatás lehetővé tétele érdekében a tanulók családjai, valamint a pedagógusok és az oktatók között fokozottabb együttműködésre és erősebb elhivatottságra van szükség. Az otthonról dolgozó szülők és gondviselők számára nehézséget jelentett a munkahelyi feladataik mellett ellátni a gyermekeiket és segíteni őket a tanulásban. Azon szülők és gondviselők számára pedig, akiknek nem volt lehetőségük otthonról dolgozni, további kihívást jelent a fiatalabb gyerekek napközbeni ellátásának megoldása. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A tanterv gyakorlati elemeinek megtanítása távoktatás formájában kimondottan nagy kihívást jelent. Ez különösen releváns a szakképzésben, ahol a tanterv jelentős részét a gyakorlati oktatás teszi ki. A szakképzésben részt vevő tanulók esetleg további hátrányokat szenvednek, mivel a válság sok, a munkaalapú tanulásban és a tanulószerződéses gyakorlati képzésekben részt vevő munkáltatót is érint. Tekintve, hogy a tanulószerződéses tanulók sok esetben a munkáltaltóktól kapott bérre és juttatásokra vannak utalva, ez a helyzet a megélhetésükre is hatással van. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Előfordulhat, hogy a felnőttkorú tanulók, mindenekelőtt az alacsony képzettségűek nem rendelkeznek a digitális tanuláshoz szükséges digitális készségekkel, ami hatással lehet a továbbképzési és átképzési lehetőségeikre. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Az egyik legnagyobb kihívást az értékelés és az osztályozás jelenti, aminek összefüggésében egyes tagállamok a formatív értékelés előnyben részesítésére és az eltérő tanulási körülmények figyelembevételére ösztönöznek. Ez összefügg a tanév és az akadémiai év eredményes befejezésének megszervezésével kapcsolatos kihívással, ami az egyes iskolák elvégzését jelentő vizsgák és a tanulmányokat záró bizonyítványok kontextusában különösen fontossá válik, mivel ezek kihatnak a különböző oktatási és képzési szintekre történő beiratkozásra. E tekintetben az oktatásban és képzésben érdekelt felek – többek között a minőségbiztosítási és a képesítések elismerésével foglalkozó hatóságok és a szociális partnerek – közötti információcsere, együttműködés és párbeszéd kiindulópontként szolgálhat a hasznos és koordinált megközelítés kialakításához. Ez különösen hasznosnak bizonyulhat a felsőoktatási intézményekbe történő beiratkozás feltételeiről szóló, az intézmények autonómiáját és a nemzeti körülményeket megfelelően tiszteletben tartó döntéseknél. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A világjárvány az európai és a nemzetközi tanulási célú mobilitás lehetőségeire is kihat. Mivel számos oktatási és képzési intézmény zárva tart, a mobilitásban részt vevő tanulók többféle nehézséggel szembesülnek a mobilitási időszak folytatását, a szálláslehetőségeket és az egészségügyi ellátást, a támogatásra és ösztöndíjra való jogosultságukat, továbbá a hazájukba való visszatérést illetően. A mobilitásban részt vevő tanulók esetleg súlyos társadalmi-gazdasági nehézségekkel is szembesülhetnek, ha családjaik a Covid19-világjárvány okozta munkaerőpiaci válság következményeként bevételektől estek el. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Az Erasmus+ program és az Európai Szolidaritási Testület keretén belül számos projekttevékenységet elhalasztottak vagy töröltek, és e programok a tervezett mobilitás helyett virtuális együttműködésre ösztönöznek. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A válság egészségügyi és társadalmi-gazdasági hatásai által szükségessé tett beruházások mellett az is fontos, hogy az oktatásra és a képzésre is összpontosuljanak beruházási prioritások. E tekintetben kiemelkedő fontosságú annak felismerése, hogy a magas színvonalú oktatás és képzés döntő módon járul hozzá a polgárok jóllétéhez, személyes és szakmai fejlődéséhez, valamint a társadalom és a gazdaság rezilienciájához, továbbá fontos szerepet játszik a talpra állásban. Az európai helyreállítási terv kidolgozásakor ezt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

17.

MEGÁLLAPÍTVA A KÖVETKEZŐKET:

| 18. | E kihívások kezelése érdekében a tagállamok, valamint a tagállami oktatási és képzési intézmények a nemzeti körülményektől függően haladéktalanul számos intézkedést hoztak, például az alábbiakat:






  — | a távtanulás céljaihoz igazított, színvonalas oktatási tartalmak, anyagok és gyakorlatok kidolgozása és megosztása nemzeti és/vagy intézményi szinten, |
| --- | --- | --- |

18.

—

a távtanulás céljaihoz igazított, színvonalas oktatási tartalmak, anyagok és gyakorlatok kidolgozása és megosztása nemzeti és/vagy intézményi szinten,

| — | a virtuális tanulási környezetek támogatása, a meglévő online tanulási platformok használatának lehetővé tétele (vagy újak kidolgozása) és a csoportmunka-eszközök alkalmazásának lehetővé tétele, |
| --- | --- |

—

a virtuális tanulási környezetek támogatása, a meglévő online tanulási platformok használatának lehetővé tétele (vagy újak kidolgozása) és a csoportmunka-eszközök alkalmazásának lehetővé tétele,

| — | az oktatási tartalmak televíziós és egyéb médiumokon keresztül történő sugárzása, |
| --- | --- |

—

az oktatási tartalmak televíziós és egyéb médiumokon keresztül történő sugárzása,

| — | iránymutatások és utasítások sokaságának kidolgozása arra vonatkozóan, hogy miként lehet részt venni a távtanulásban vagy távoktatást végezni, bemutatva például a digitális eszközök biztonságos használatát és az online értékelés módjait, |
| --- | --- |

—

iránymutatások és utasítások sokaságának kidolgozása arra vonatkozóan, hogy miként lehet részt venni a távtanulásban vagy távoktatást végezni, bemutatva például a digitális eszközök biztonságos használatát és az online értékelés módjait,

| — | célzott szakmai fejlődési lehetőségek biztosítása a pedagógusoknak, az oktatóknak és az egyéb pedagógiai munkatársaknak, |
| --- | --- |

—

célzott szakmai fejlődési lehetőségek biztosítása a pedagógusoknak, az oktatóknak és az egyéb pedagógiai munkatársaknak,

| — | a távtanulásban részt venni nem képes tanulók azonosítása és elérése a szükséges eszközök és internet-hozzáférés biztosításával, különös tekintettel a földrajzilag elszigetelt vagy társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetben lévő területeken élő vagy társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulókra, és szükség esetén nyomtatott oktatási anyagok eljuttatása, |
| --- | --- |

—

a távtanulásban részt venni nem képes tanulók azonosítása és elérése a szükséges eszközök és internet-hozzáférés biztosításával, különös tekintettel a földrajzilag elszigetelt vagy társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetben lévő területeken élő vagy társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulókra, és szükség esetén nyomtatott oktatási anyagok eljuttatása,

| — | célzott támogatás a sajátos nevelési igényű tanulóknak, |
| --- | --- |

—

célzott támogatás a sajátos nevelési igényű tanulóknak,

| — | a könyvtárakban található digitális tartalmak elérésének megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

a könyvtárakban található digitális tartalmak elérésének megkönnyítése,

| — | étkezés biztosítása a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulóknak, |
| --- | --- |

—

étkezés biztosítása a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulóknak,

| — | a pszichológiai támogatás különböző formáinak felkínálása a tanulóknak, a családoknak, a pedagógusoknak és az oktatóknak, |
| --- | --- |

—

a pszichológiai támogatás különböző formáinak felkínálása a tanulóknak, a családoknak, a pedagógusoknak és az oktatóknak,

| — | napközbeni ellátás biztosítása az olyan szülők és gondviselők fiatalabb korú gyermekei számára, akiknek nincs lehetőségük otthonról dolgozni és különösen a kritikus ágazatokban, például az egészségügyben dolgozó kulcsfontosságú munkavállalóknak, |
| --- | --- |

—

napközbeni ellátás biztosítása az olyan szülők és gondviselők fiatalabb korú gyermekei számára, akiknek nincs lehetőségük otthonról dolgozni és különösen a kritikus ágazatokban, például az egészségügyben dolgozó kulcsfontosságú munkavállalóknak,

| — | különböző típusú támogatás nyújtása a mobilitási programokba belépő vagy azokat befejező tanulók számára, |
| --- | --- |

—

különböző típusú támogatás nyújtása a mobilitási programokba belépő vagy azokat befejező tanulók számára,

| — | rendszeres tájékoztatás nyújtása a tanulóknak, a pedagógusoknak és az oktatóknak, az oktatási és képzési intézményeknek, a családoknak, valamint az egyéb érdekelt feleknek, |
| --- | --- |

—

rendszeres tájékoztatás nyújtása a tanulóknak, a pedagógusoknak és az oktatóknak, az oktatási és képzési intézményeknek, a családoknak, valamint az egyéb érdekelt feleknek,

| — | együttműködés kialakítása helyi és regionális hatóságokkal és nem kormányzati szervezetekkel, továbbá vállalkozásokkal, például távközlési vállalatokkal, internetszolgáltatókkal, valamint kiadókkal, amelyek bizonyos esetekben térítésmentesen bocsátottak rendelkezésre anyagokat és eszközöket, |
| --- | --- |

—

együttműködés kialakítása helyi és regionális hatóságokkal és nem kormányzati szervezetekkel, továbbá vállalkozásokkal, például távközlési vállalatokkal, internetszolgáltatókkal, valamint kiadókkal, amelyek bizonyos esetekben térítésmentesen bocsátottak rendelkezésre anyagokat és eszközöket,

| — | ha lehetséges, a biztonsági óvintézkedések betartása mellett a testnevelés és a testmozgás támogatása és ösztönzése. |
| --- | --- |

—

ha lehetséges, a biztonsági óvintézkedések betartása mellett a testnevelés és a testmozgás támogatása és ösztönzése.

| 19. | A Covid19-járvány okozta válságra válaszul a Bizottság lehetőségeket biztosított az Erasmus+ program rugalmasabb végrehajtására, emellett gyakorlati tanácsokat fogalmazott meg a programban részt vevők és a nemzeti irodák számára. A Bizottság mindemellett – a Tanácson belüli erőfeszítések mellett – segítette a tagállamok közötti együttműködésre és információcserére nyíló további lehetőségeket. |
| --- | --- |

19.

| 20. | A helyzet alakulásától függően, a korlátozó intézkedéseknek az egészségügyi hatóságok ajánlása alapján történő esetleges feloldása esetén további kérdések merülnek fel az oktatási és képzési intézmények, valamint a munkaalapú tanulást biztosító vállalkozások újranyitásával kapcsolatban, például – mindenekelőtt a közösségi távolságtartással, valamint a higiénés körülményekkel és a személyes higiéniával összefüggő – szervezeti és biztonsági intézkedéseket illetően. E tekintetben egyes kihívások az elégséges emberi erőforrásokhoz, valamint az oktatási és képzési létesítmények felkészültségéhez és fenntarthatóságához kapcsolódnak, és mindenekelőtt ahhoz, hogy mennyire alkalmasak ezek a szükséges intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

20.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT KELLŐKÉPPEN FIGYELEMBE VÉVE ÉS A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEKNEK MEGFELELŐEN:

| 21. | folytassák az arra vonatkozó információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok egymás közötti megosztását, hogy miként lehet az oktatást és a képzést legjobban a Covid19-járvány okozta válságban bekövetkező fejleményekhez igazítani, és ennek keretében foglalkozzanak többek között az oktatási és képzési intézmények újranyitásához, a méltányosság biztosításához, a tanulók és a munkatársak jóllétének előmozdításához és a pszichológiai támogatás nyújtásához kapcsolódó intézkedésekkel is. E tekintetben ösztönözzék az egyszerűsített és következetes információáramlást, és használják fel optimális módon a létező hálózatokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | az oktatási és képzési intézmények újranyitásával összefüggésben, a helyi, regionális és nemzeti körülményeknek megfelelően hozzák meg a tanulók és a munkatársak biztonságának szavatolásához szükséges, többek között a megfelelő intézményi és személyes higiéniai körülményekkel összefüggő intézkedéseket, és az esélyegyenlőséget biztosítva térjenek vissza a személyes tanulási és tanítási tevékenységekhez; |
| --- | --- |

22.

| 23. | a Covid19-járvány okozta válság során már levont tanulságok alapján és a válság által az oktatás és képzés jövőjére gyakorolt esetleges hosszú távú hatásokat figyelembe véve vizsgálják meg az innovációra nyíló lehetőségeket, valamint tegyenek további erőfeszítéseket az oktatási és képzési rendszerek digitális átalakításának felgyorsítására, adott esetben fokozzák az oktatási és képzési intézmények digitális kapacitásait, és csökkentsék a digitális szakadékot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | a Covid-19-járvány okozta válsággal összefüggésben levont tanulságokat figyelembe véve továbbra is támogassák a pedagógusok és oktatók digitális készségeinek és kompetenciáinak fejlesztését annak érdekében, hogy megkönnyítsék a tanítást és az értékelést a digitális tanulási környezetekben; |
| --- | --- |

24.

| 25. | az intézményi autonómiát megfelelően tiszteletben tartva vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a színvonalas digitális tanulás az oktatás és a képzés minden szintjén és típusában az oktatási és képzési kínálat részévé válhasson. Ennek során ügyeljenek arra, hogy a digitális eszközök a tanulók életkorának és sajátos igényeinek megfelelők legyenek, továbbá arra is, hogy tiszteletben tartsák az adatvédelmi szabályokat, a magánélethez való jogot, az etikai megfontolásokat, illetve a biztonsági és kiberbiztonsági előírásokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | az (EU) 2016/679 általános adatvédelmi rendeletnek való megfelelésre kellő figyelmet fordítva térképezzék fel, hogy az oktatási adatbányászaton alapuló, a meglévő adatokra, a tanuláselemzésre és a mesterséges intelligencia használatára összpontosító nyomon követés és értékelés milyen lehetőségeket biztosíthat az oktatás és a tanulás előmozdítására; |
| --- | --- |

26.

| 27. | miközben lehetőséget biztosítanak a táv-, digitális és vegyes tanulásra, fordítsanak még nagyobb figyelmet az esélyegyenlőség biztosítására, a minőségbiztosításra, a tanulási eredmények érvényesítésének és elismerésének ösztönzésére, és arra, hogy továbbra is minden életkorú tanuló színvonalas oktatásban és képzésben részesülhessen. Az oktatáshoz való jog megerősítése során fordítsanak különleges figyelmet annak megelőzésére, hogy a Covid19-járvány okozta válság miatt esetleg megemelkedjen a korai iskolaelhagyók száma; |
| --- | --- |

27.

| 28. | a Covid19-járvány okozta válság által a határokon átnyúló fizikai mobilitásra és együttműködésre gyakorolt negatív hatás enyhítése érdekében ösztönözzék a mobilitás és az együttműködés virtuális lehetőségeit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | működjenek együtt a Covid19-járványhoz kapcsolódóan a határokon átnyúló tanulási célú mobilitás elé állított akadályok felszámolásában, figyelembe véve az értékelésekkel kapcsolatos különböző megközelítések esetleges következményeit, valamint az esetlegesen elhalasztott vagy elmaradt vizsgákat és a késedelmes beiratkozást, amelyek a következő években mind negatív hatással lehetnek a tanulási célú mobilitás lehetőségeire; |
| --- | --- |

29.

| 30. | működjenek együtt azon tanulók oktatási lehetőségeinek biztosításában, akik naponta ingáznak szomszédos tagállamok között, különösen amennyiben a határok hosszú ideig lezárva maradnak; |
| --- | --- |

30.

| 31. | támogassák a digitális infrastruktúra, valamint a digitális készségek és kompetenciák továbbfejlesztését, és erre a célra használják fel az uniós programok és alapok – mindenekelőtt az Erasmus+ program, az Európai Szolidaritási Testület, az európai strukturális és beruházási alapok, a strukturálisreform-támogató program és az ezeket felváltó programok és alapok, valamint az új Digitális Európa program – keretében rendelkezésre álló finanszírozást. |
| --- | --- |

31.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖREINEK MEGFELELŐEN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL:

| 32. | végezzen kutatásokat a Covid19-világjárvány hatásaival, valamint az oktatás és képzés különböző szintjein levont tanulságokkal kapcsolatban, a legnagyobb figyelmet a távtanulásra és -oktatásra, valamint a tagállami oktatási és képzési rendszerek digitális kapacitásaira fordítva, és terjessze e kutatások eredményeit, hogy azok a bizonyítékokon alapuló nemzeti szakpolitikai döntéshozatal és az uniós szintű együttműködés megerősítésének forrásaként szolgálhassanak a reziliencia, valamint az időben megtett, hatékony és megfelelő veszélyhelyzeti válaszlépéseket célzó felkészültség érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | az európai helyreállítási tervre irányuló javaslatok kidolgozása során vegye figyelembe, hogy az oktatás és a képzés a sikeres talpra állást támogató hajtóerőként az átalakulást segítő erővel bír, valamint hogy az oktatás és a képzés területén beruházásokra van szükség, mindenekelőtt a digitális oktatással, többek között az infrastruktúrával és a digitális készségekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogassa a tagállamokat abban, hogy az európai zöld megállapodással összhangban lehetőségeket nyújthassanak a fenntartható oktatási és képzési infrastruktúrába való beruházások számára, figyelembe véve a biztonság szavatolásához szükséges kapacitásokat és a Covid19-járvány okozta válság nyomán szükségessé váló szervezeti intézkedéseket is; |
| --- | --- |

34.

| 35. | az európai oktatási térség, valamint az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés 2020 utáni stratégiai kerete, az új digitális oktatási cselekvési terv és az aktualizált készségfejlesztési program kidolgozásakor vegye figyelembe a Covid19-járvány okozta válságból az oktatási és képzési rendszerek digitális átalakulásával összefüggésben levont tanulságokat, és fordítson különös figyelmet a minőségre, valamint az olyan társadalmi kihívásokra, mint a társadalmi befogadás és az esélyegyenlőség biztosítása, a kohézió előmozdítása és a dezinformáció elleni küzdelem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | továbbra is segítse elő a tagállamok előtt álló kihívásokkal és az általuk foganatosított intézkedésekkel kapcsolatos információcserét, mégpedig többek között a nyílt oktatási segédanyagokat tartalmazó adatbázisok összekapcsolásával, továbbá rendelkezésre állásuk fokozásával és hozzáférhetőségük elősegítésével, ami által könnyebbé válik a különböző távtanulási módszertanok, eszközök és anyagok megosztása. Ezzel összefüggésben építsen a meglévő – például az eTwinning, a School Education Gateway és a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja (EPALE) keretében megvalósítható – lehetőségekre. Az iskolák és a felsőoktatási intézmények digitális kapacitásának és átalakulásának támogatása érdekében ösztönözze az olyan önértékelési eszközök használatát, mint a SELFIE és a HEInnovate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mutasson be és bocsásson a tagállamok rendelkezésére további gyakorlati információkat arra vonatkozóan, hogy a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezések (CRII és CRII+) és egyéb megfelelő finanszírozási mechanizmusok keretében miként lehet finanszírozni az oktatási és képzési rendszereknél a Covid19-világjárvány következményeinek enyhítésével kapcsolatban felmerülő igényeket; |
| --- | --- |

37.

| 38. | folytassa a rendszeres információmegosztást az Erasmus+ program és az Európai Szolidaritási Testület érdekelt feleivel és végrehajtó szerveivel azzal kapcsolatban, hogy a Covid19-járvány okozta válság összefüggésében milyen rugalmas feltételekre nyílik lehetőség a tanulási célú mobilitás és a projektek megvalósítását illetően; |
| --- | --- |

38.

| 39. | a tagállamokkal közösen térképezze fel azokat az eszközöket, amelyekkel a fizikai mobilitás korlátozása idején kezelni lehet a legsürgetőbb igényeket, mégpedig azáltal, hogy adott esetben lehetővé teszi az Erasmus+ keretében végzett tevékenységekre biztosított, fel nem használt pénzeszközöknek e tevékenységek közötti átcsoportosítását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | támogassa a tagállamokat a digitális oktatási gyakorlatok továbbfejlesztésében és a digitális oktatás és képzés további lehetőségeinek kidolgozásában, valamint a Covid19-járvány okozta válság által a tanulók legkiszolgáltatottabb csoportjaira gyakorolt hatás kezelésében, mégpedig az Erasmus+ program keretében rendelkezésre álló lehetőségek kihasználásával; |
| --- | --- |

40.

| 41. | terjessze az Erasmus+ program és az Európai Szolidaritási Testület projektjeiből, valamint a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó európai és nemzeti koalíciók tevékenységeiből származó azon releváns anyagokat és eszközöket – többek között a virtuális együttműködésben szerzett tapasztalatokat –, amelyek a tagállamok közötti szolidaritás szellemében további hasznos támogatást nyújthatnak a Covid19-járvány okozta válság kezelésében, és ösztönözze ezen anyagok és eszközök használatát; |
| --- | --- |

41.

| 42. | a tagállamokkal együttműködésben és megfelelően tiszteletben tartva az intézményi autonómiát és a nemzeti körülményeket kezdjen el dolgozni olyan intézkedéseken, amelyek célja felszámolni a Covid19-járványhoz kapcsolódó akadályokat és a Covid19-járvány okozta válságot követően újraindítani a határokon átnyúló tanulási célú mobilitás lehetőségeit, és ennek keretében többek között dolgozzon ki világos útmutatást az Erasmus+ keretében megvalósuló, tanulási célú mobilitási lehetőségek elősegítésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ösztönözze a színvonalas virtuális mobilitást és együttműködést, és támogassa a vegyes mobilitás kidolgozását az Erasmus+ program keretén belül, figyelembe véve, hogy a virtuális mobilitásnak, bár nem helyettesítheti a fizikai mobilitást, fontos kiegészítő szerepe van; |
| --- | --- |

43.

| 44. | szorosan működjön együtt az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint az Európa Tanács, az UNESCO és az OECD a Covid19-járványnak az oktatásra és a képzésre gyakorolt hatásaihoz kapcsolódó információk biztosításában és terjesztésében. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  E dokumentum alkalmazásában a tanuló kifejezés tágabb értelemben értendő: ide tartoznak az oktatás és a képzés bármely típusában és szintjén tanulók, beleértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást, az általános képzést, a szakképzést, a felnőttképzést és a felsőoktatást is.

(2)  Az OECD (2018-as) TALIS felmérése alapján a pedagógusok kevesebb mint 40 %-a érezte magát felkészültnek arra, hogy a tanítás során információs és kommunikációs technológiákat alkalmazzon.

---