# Europos Sąjungos C 240/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 240 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. rugsėjo 30d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 240

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. rugsėjo 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2005/C 240/1 | Euro kursas | 1 |
| 2005/C 240/2 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvą 93/42/EEB dėl medicinos prietaisų (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 240/3 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/79/EB dėl in vitro diagnostikos medicinos prietaisų (
  1
  ) | 17 |
| 2005/C 240/4 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 240/5 | Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 23 |
| 2005/C 240/6 | Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 28 |
| 2005/C 240/7 | Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 32 |
| 2005/C 240/8 | Valstybės pagalba — Nyderlandai — Valstybės pagalba Nr. C 15/2005 (ex NN 34/2005) — Įtariama neteisėta pagalba VAOP naudai — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 36 |
| 2005/C 240/9 | Pranešimas apie darbo teisių padėties Baltarusijoje stebėsenos ir vertinimo laikotarpį siekiant laikinai panaikinti išmokas pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą (BLS) | 41 |
| 2005/C 240/0 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3938 — CRH/Quester) (
  1
  ) | 42 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2005/C 240/1

Euro kursas

1

2005/C 240/2

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvą 93/42/EEB dėl medicinos prietaisų (
  1
  )

1

2

2005/C 240/3

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/79/EB dėl in vitro diagnostikos medicinos prietaisų (
  1
  )

1

17

2005/C 240/4

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

20

2005/C 240/5

Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

23

2005/C 240/6

Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

28

2005/C 240/7

Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

32

2005/C 240/8

Valstybės pagalba — Nyderlandai — Valstybės pagalba Nr. C 15/2005 (ex NN 34/2005) — Įtariama neteisėta pagalba VAOP naudai — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

36

2005/C 240/9

Pranešimas apie darbo teisių padėties Baltarusijoje stebėsenos ir vertinimo laikotarpį siekiant laikinai panaikinti išmokas pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą (BLS)

41

2005/C 240/0

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3938 — CRH/Quester) (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/1

---

Euro kursas (1)

2005 m. rugsėjo 29 d.

(2005/C 240/01)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2063 |
| JPY | Japonijos jena | 135,92 |
| DKK | Danijos krona | 7,4626 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,68260 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3715 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5578 |
| ISK | Islandijos krona | 75,72 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8160 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9559 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5731 |
| CZK | Čekijos krona | 29,610 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 248,75 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6961 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9009 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,5527 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,53 |
| SKK | Slovakijos krona | 38,870 |
| TRY | Turkijos lira | 1,6270 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5831 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4155 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,3590 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7386 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0362 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 251,05 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,6876 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,7626 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4345 |
| IDR | Indijos rupija | 12 430,92 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,548 |
| PHP | Filipinų pesas | 67,462 |
| RUB | Rusijos rublis | 34,3800 |
| THB | Tailando batas | 49,529 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2063

JPY

Japonijos jena

135,92

DKK

Danijos krona

7,4626

GBP

Svaras sterlingas

0,68260

SEK

Švedijos krona

9,3715

CHF

Šveicarijos frankas

1,5578

ISK

Islandijos krona

75,72

NOK

Norvegijos krona

7,8160

BGN

Bulgarijos levas

1,9559

CYP

Kipro svaras

0,5731

CZK

Čekijos krona

29,610

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

248,75

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6961

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,9009

RON

Rumunijos lėja

3,5527

SIT

Slovėnijos tolaras

239,53

SKK

Slovakijos krona

38,870

TRY

Turkijos lira

1,6270

AUD

Australijos doleris

1,5831

CAD

Kanados doleris

1,4155

HKD

Honkongo doleris

9,3590

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7386

SGD

Singapūro doleris

2,0362

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 251,05

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,6876

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,7626

HRK

Kroatijos kuna

7,4345

IDR

Indijos rupija

12 430,92

MYR

Malaizijos ringitas

4,548

PHP

Filipinų pesas

67,462

RUB

Rusijos rublis

34,3800

THB

Tailando batas

49,529

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/2

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvą 93/42/EEB dėl medicinos prietaisų

(2005/C 240/02)

(tekstas svarbus EEE)

(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą)

| ESO (1) | Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas
  (ir pamatinis dokumentas) | Pakeisto standarto duomenys | Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 285:1996
  Sterilizavimas. Gariniai sterilizatoriai. Didieji sterilizatoriai | — | |
| CEN | EN 375:2001
  Gamintojo su reagentais, profesionalų naudojamais in vitro diagnostikai, pateikiama informacija | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Gamintojo informacija, teikiama su reagentais, naudojamais vidinei diagnostikos in vitro kontrolei | — | |
| CEN | EN 455-1:2000
  Vienkartinės medicininės pirštinės. 1 dalis. Skylių suradimas. Reikalavimai ir tikrinimas | EN 455-1:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2001 4 30) |
| CEN | EN 455-2:2000
  Vienkartinės medicininės pirštinės. 2 dalis. Fizikinių savybių reikalavimai ir tikrinimas (su technine pataisa 1:1996) | EN 455-2:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2001 4 30) |
| CEN | EN 455-3:1999
  Vienkartinės medicininės pirštinės. 3 dalis. Biologinio įvertinimo reikalavimai ir bandymai | — | |
| CEN | EN 550:1994
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Sterilizavimo etileno oksidu patvirtinimas ir einamasis tikrinimas | — | |
| CEN | EN 552:1994
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Sterilizavimo švitinant patikimumo patvirtinimas ir einamasis tikrinimas | — | |
| EN 552:1994/A1:1999 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1999 11 30) |
| EN 552:1994/A2:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 5 31) |
| CEN | EN 554:1994
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Sterilizavimo drėgnuoju kaitinimu patvirtinimas ir einamasis tikrinimas | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Reikalavimai, keliami medicinos priemonėms, ženklinamoms užrašu „STERILU“. 1 dalis. Reikalavimai, keliami sterilizuotoms medicinos priemonėms | EN 556:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2002 4 30) |
| CEN | EN 556-2:2003
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Reikalavimai, keliami medicinos priemonėms, ženklinamoms užrašu „STERILU“. 2 dalis. Reikalavimai, keliami aseptiškai apdorotoms medicinos priemonėms | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Profesionalų naudojami in vitro diagnostikos prietaisai. Naudojimo taisyklės | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Vidinės diagnostikos in vitro kontrolės prietaisų naudojimo instrukcijos | — | |
| CEN | EN 737-1:1998
  Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 1 dalis. Galiniai įtaisai suslėgtoms medicininėms dujoms ir vakuumui | — | |
| CEN | EN 737-2:1998
  Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 2 dalis. Anestezinių dujų šalinimo sistemos. Pagrindiniai reikalavimai | — | |
| EN 737-2:1998/A1:1999 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 6 30) |
| CEN | EN 737-3:1998
  Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 3 dalis. Vakuuminiai ir suslėgtųjų medicininių dujų vamzdynai | — | |
| EN 737-3:1998/A1:1999 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 6 30) |
| CEN | EN 737-4:1998
  Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 4 dalis. Anestezinių dujų šalinimo sistemų galiniai įtaisai | — | |
| CEN | EN 738-1:1997
  Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 1 dalis. Slėgio reguliatoriai ir slėgio reguliatoriai su srauto matuokliais | — | |
| EN 738-1:1997/A1:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 10 31) |
| CEN | EN 738-2:1998
  Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 2 dalis. Surinktuvo ir linijos slėgio reguliatoriai | — | |
| CEN | EN 738-3:1998
  Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 3 dalis. Slėgio reguliatoriai, sujungti su baliono vožtuvais | — | |
| EN 738-3:1998/A1:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 10 31) |
| CEN | EN 738-4:1998
  Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 4 dalis. Medicininiai mažo slėgio reguliatoriai | — | |
| EN 738-4:1998/A1:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 10 31) |
| CEN | EN 739:1998
  Medicininėms dujoms skirtos mažaslėgės jungiamosios žarnelės | — | |
| EN 739:1998/A1:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 10 31) |
| CEN | EN 740:1998
  Anestezijos darbo stotys ir jų moduliai. Ypatingieji reikalavimai | — | |
| EN 740:1998/A1:2004 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 31) |
| EN 740:1998/AC:1998 | | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Plaučių vėdintuvai. 1 dalis. Ypatingieji reikalavimai intensyviosios slaugos vėdintuvams | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 5 31) |
| CEN | EN 794-3:1998
  Plaučių vėdintuvai. 3 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami greitosios pagalbos ir transportiniams vėdintuvams | — | |
| EN 794-3:1998/A1:2005 | 3 pastaba | 2005 12 31 |
| CEN | EN 864:1996
  Elektrinė medicinos įranga. Žmonėms skirti kapnometrai. Specialieji reikalavimai | — | |
| CEN | EN 867-2:1997
  Sterilizatoriuose naudojamos nebiologinės sistemos. 2 dalis. Proceso indikatoriai (A klasės) | — | |
| CEN | EN 867-3:1997
  Sterilizatoriuose naudojamos nebiologinės sistemos. 3 dalis. Bowie'o ir Dick'o tyrimui naudojamų B klasės indikatorių techniniai reikalavimai | — | |
| CEN | EN 868-1:1997
  Sterilizuojamųjų medicinos priemonių pakavimo medžiagos ir sistemos. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai | — | |
| CEN | EN 980:2003
  Grafiniai medicinos priemonių ženklinimo simboliai | EN 980:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2003 10 31) |
| CEN | EN 1041:1998
  Gamintojo su medicinos priemonėmis pateikiama informacija | — | |
| CEN | EN 1060-1:1995
  Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai | — | |
| EN 1060-1:1995/A1:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 11 30) |
| CEN | EN 1060-2:1995
  Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 2 dalis. Papildomieji reikalavimai, keliami mechaniniams kraujospūdžio matuokliams | — | |
| CEN | EN 1060-3:1997
  Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 3 dalis. Papildomieji elektromechaninių kraujospūdžio matavimo sistemų reikalavimai | — | |
| CEN | EN 1060-4:2004
  Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 4 dalis. Bandymo procedūros nustatyti automatinių netiesioginių kraujospūdžio matuoklių visuminį sistemos tikslumą | — | |
| CEN | EN 1089-3:2004
  Gabenamieji dujų balionai. Dujų balionų indentifikavimas. 3 dalis. Spalviniai kodai | EN 1089-3:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2004 10 31) |
| CEN | EN 1174-1:1996
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Ant gaminio esančių mikroorganizmų skaičiaus nustatymas. 1 dalis. Reikalavimai | — | |
| CEN | EN 1174-2:1996
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Ant gaminio esančių mikroorganizmų skaičiaus nustatymas. 2 dalis. Vadovas | — | |
| CEN | EN 1174-3:1996
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Ant gaminio esančių mikroorganizmų skaičiaus nustatymas. 3 dalis. Mikrobiologinių metodikų patikimumo patvirtinimo metodų vadovas | — | |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Savitosios anestezinių garintuvų pripildymo sistemos. 1 dalis. Stačiakampės užpleištuotos pripildymo sistemos | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 11 24) |
| CEN | EN 1281-2:1995
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Kūginės jungtys. 2 dalis. Srieginės svorį išlaikančios jungtys (modifikuotas ISO 5356-2:1987) | — | |
| CEN | EN 1282-2:2005
  Tracheostominiai vamzdeliai. 2 dalis. Pediatriniai vamzdeliai (modifikuotas ISO 5366-3:2001) | EN 1282-2:1997 | 2005 12 31 |
| CEN | EN 1422:1997
  Medicinos sterilizatoriai. Etileno oksido sterilizatoriai. Reikalavimai ir bandymo metodai | — | |
| CEN | EN 1618:1997
  Nekraujagysliniai kateteriai. Bendrųjų savybių bandymų metodai | — | |
| CEN | EN 1639:2004
  Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Instrumentai | EN 1639:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 31) |
| CEN | EN 1640:2004
  Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Įranga | EN 1640:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 31) |
| CEN | EN 1641:2004
  Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Medžiagos | EN 1641:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 31) |
| CEN | EN 1642:2004
  Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Dantų implantatai | EN 1642:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 31) |
| CEN | EN 1707:1996
  Švirkštų, adatų ir kai kurių kitų medicinos įrenginių kūginės 6 % (Luerio) jungtys. Fiksuojamosios jungtys | — | |
| CEN | EN 1782:1998
  Trachėjiniai vamzdeliai ir jungtys | — | |
| CEN | EN 1789:1999
  Medicinos transporto priemonės ir jų įranga. Greitosios pagalbos automobiliai | — | |
| EN 1789:1999/A1:2003 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 9 30) |
| CEN | EN 1820:2005
  Anestezijos aparato pūslės (modifikuotas ISO 5362:2000) | EN 1820:1997 | 2005 12 31 |
| CEN | EN 1865:1999
  Techniniai reikalavimai neštuvams ir kitai greitosios pagalbos automobiliuose naudojamai pacientams vežti įrangai | — | |
| CEN | EN 1970:2000
  Reguliuojamosios lovos neįgaliesiems. Reikalavimai ir bandymų metodai | — | |
| EN 1970:2000/A1:2005 | 3 pastaba | 2005 9 30 |
| CEN | EN 1985:1998
  Vaikščiojimo paramstai. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai | — | |
| CEN | EN ISO 4074:2002
  Natūraliojo kaučiuko latekso prezervatyvai. Reikalavimai ir bandymo metodai (ISO 4074:2002) | EN 600:1996 | 2005 8 31 |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Žodynas (ISO 4135:2001) | EN ISO 4135:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2002 2 28) |
| CEN | EN ISO 5356-1:2004
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Kūginės jungtys. 1 dalis. Kūginiai antgaliai ir lizdai (ISO 5356-1:2004) | EN 1281-1:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2004 11 30) |
| CEN | EN ISO 5366-1:2004
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Tracheostomijos vamzdeliai. 1 dalis. Vamzdeliai ir jungtys suaugusiesiems (ISO 5366-1:2000) | EN 1282-1:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 1 31) |
| CEN | EN ISO 7376:2003
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Trachėjinio intubavimo laringoskopai (ISO 7376:2003) | EN 1819:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2004 6 30) |
| CEN | EN ISO 7439:2002
  Varį išskirianti intrauterinė kontraceptinė priemonė. Reikalavimai, bandymai (ISO 7439:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 7886-3:2005
  Vienkartiniai sterilūs poodiniai švirkštai. 3 dalis. Saviblokiai švirkštai, naudojami imunizavimui fiksuotomis dozėmis (ISO 7886-3:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 8185:1997
  Medicininiai drėkintuvai. Bendrieji drėkinimo sistemų reikalavimai (ISO 8185:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 8359:1996
  Medicininiai deguonies sodrintuvai. Saugos reikalavimai (ISO 8359:1996) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-4:2004
  Inhaliacinės anestezijos sistemos. 4 dalis. Įrenginiai anesteziniams garams tiekti (ISO 8835-4:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-5:2004
  Inhaliacinės anestezijos sistemos. 5 dalis. Anestezijai naudojami vėdintuvai (ISO 8835-5:2004) | — | |
| EN ISO 8835-5:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 9360-1:2000
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Drėkinamieji šilumokaičiai (DŠM) žmonių kvėpuojamosioms dujoms drėkinti. 1 dalis. DŠM, naudojami, kai kvėpuojamųjų dujų ne daugiau kaip 250 ml (ISO 9360-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 9360-2:2002
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Drėkinamieji šilumokaičiai (DŠK) žmonių kvėpuojamosioms dujoms drėkinti. 2 dalis. DŠK, naudojami pacientams, kuriems atlikta tracheostomija, kai kvėpuojamųjų dujų ne daugiau kaip 250 ml (ISO 9360-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 9713:2004
  Neurochirurginiai implantatai. Savaime užsidarančios intrakranialinės aneurizmų sąvaržos (ISO 9713:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9919:2005
  Elektrinė medicinos įranga. Medicininių pulsoksimetrų įrangos būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai (ISO 9919:2005) | EN 865:1997 | 2005 9 30 |
| CEN | EN ISO 10079-1:1999
  Medicininė siurbimo įranga. 1 dalis. Elektrinė siurbimo įranga. Saugos reikalavimai (ISO 10079-1:1999) | EN ISO 10079-1:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2000 2 29) |
| CEN | EN ISO 10079-2:1999
  Medicininė siurbimo įranga. 2 dalis. Mechaninė siurbimo įranga (ISO 10079-2:1999) | EN ISO 10079-2:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2000 2 29) |
| CEN | EN ISO 10079-3:1999
  Medicininė siurbimo įranga. 3 dalis. Vakuuminio ar slėginio įtaiso varoma siurbimo įranga (ISO 10079-3:1999) | EN ISO 10079-3:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2000 2 29) |
| CEN | EN ISO 10535:1998
  Keltuvai neįgaliesiems pernešti. Reikalavimai ir bandymų metodai (ISO 10535:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10555-1:1996
  Vienkartiniai sterilūs kraujagyslių kateteriai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai (ISO 10555-1:1995) | — | |
| EN ISO 10555-1:1996/A1:1999 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 1 31) |
| EN ISO 10555-1:1996/A2:2004 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 11 30) |
| CEN | EN ISO 10651-2:2004
  Medicinoje naudojami plaučių vėdintuvai. 2 dalis. Būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai. Nuo vėdintuvų priklausomų pacientų slaugai namie naudojami vėdintuvai (ISO 10651-2:2004) | EN 794-2:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2005 1 31) |
| CEN | EN ISO 10651-4:2002
  Plaučių vėdintuvai. 4 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami operatoriaus valdomiems gaivinimo aparatams (ISO 10651-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 10651-6:2004
  Medicinoje naudojami plaučių vėdintuvai. 6 dalis. Būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai. Slaugai namie naudojamų vėdintuvų papildomi prietaisai (ISO 10651-6:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-1:2003
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 1 dalis. Įvertinimas ir tyrimas (ISO 10993-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-3:2003
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 3 dalis. Kancerogeniškumo, rūšinio ir reprodukcinio toksiškumo tyrimai (ISO 10993-3:2003) | EN 30993-3:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2004 4 30) |
| CEN | EN ISO 10993-4:2002
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 4 dalis. Medicinos priemonių sąveikos su krauju tyrimų parinkimas (ISO 10993-4:2002) | EN 30993-4:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 30) |
| CEN | EN ISO 10993-5:1999
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 5 dalis. Citotoksiškumo bandymai in vitro (ISO 10993-5:1999) | EN 30993-5:1994 | Terminas pasibaigęs
  (1999 11 30) |
| CEN | EN ISO 10993-7:1995
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 7 dalis. Sterilizavimo etileno oksidu liekanos (ISO 10993-7:1995) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-9:1999
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 9 dalis. Galimų irimo produktų atpažinimo ir kiekybinio įvertinimo sistema (ISO 10993-9:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-10:2002
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 10 dalis. Dirginimo ir uždelsto poveikio padidinto jautrinimo tyrimai (ISO 10993-10:2002) | EN ISO 10993-10:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2003 3 31) |
| CEN | EN ISO 10993-11:1995
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 11 dalis. Sistemingo toksiškumo tyrimai (ISO 10993-11:1993) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-12:2004
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 12 dalis. Mėginio paruošimas ir pamatinės medžiagos (ISO 10993-12:2002) | EN ISO 10993-12:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 5 31) |
| CEN | EN ISO 10993-13:1998
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 13 dalis. Polimerinių medicinos priemonių irimo produktų atpažinimas ir kiekybinis įvertinimas (ISO 10993-13:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-14:2001
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 14 dalis. Keramikos irimo produktų identifikavimas ir kiekybinis nustatymas (ISO 10993-14:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-15:2000
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 15 dalis. Metalų ir lydinių irimo produktų identifikavimas ir kiekybinis nustatymas (ISO 10993-15:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-16:1997
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 16 dalis. Skilimo produktų ir ekstraktyvų toksiškumo tyrinėjimo metmenys (ISO 10993-16:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-17:2002
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 17 dalis. Šarmus šalinančių medžiagų leistinųjų ribų nustatymas (ISO 10993-17:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 11197:2004
  Medicininiai maitinimo blokai (ISO 11197:2004) | EN 793:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2005 6 30) |
| CEN | EN ISO 11990:2003
  Optika ir optiniai prietaisai. Lazeriai ir lazerinė įranga. Trachėjinių vamzdelių atsparumo lazerio spinduliuotei nustatymas (ISO 11990:2003) | EN ISO 11990:1999 | Terminas pasibaigęs
  (2003 10 31) |
| CEN | EN 12006-1:1999
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai širdies ir kraujagyslių implantatams. 1 dalis. Širdies vožtuvų pakaitalai | — | |
| CEN | EN 12006-2:1998
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai širdies ir kraujagyslių implantatams. 2 dalis. Kraujagyslių protezai, įskaitant stambiųjų širdies arterijų protezus su vožtuvu | — | |
| CEN | EN 12006-3:1998
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai širdies ir kraujagyslių implantatams. 3 dalis. Vidiniai kraujagyslių įtaisai | — | |
| CEN | EN 12010:1998
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Sąnarius pakeičiantys implantatai. Ypatingieji reikalavimai | — | |
| CEN | EN 12011:1998
  Instrumentai, naudojami su neaktyviaisiais chirurginiais implantatais. Bendrieji reikalavimai | — | |
| CEN | EN 12182:1999
  Neįgaliųjų techninės pagalbos priemonės. Bendrieji reikalavimai ir bandymų metodai | — | |
| CEN | EN 12183:1999
  Žmogaus varomi neįgaliųjų vežimėliai. Reikalavimai ir bandymų metodai | — | |
| CEN | EN 12184:1999
  Elektra varomi vežimėliai, skuteriai ir jų įkrovikliai. Reikalavimai ir bandymų metodai | — | |
| CEN | EN 12218:1998
  Bėginių laikiklių sistemos medicinos įrangai pritvirtinti | — | |
| EN 12218:1998/A1:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (200 10 231) |
| CEN | EN 12322:1999
  Diagnostikos in vitro priemonės. Mikrobiologinės mitybinės terpės. Mitybinių terpių kokybės kriterijai | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 4 30) |
| CEN | EN 12342:1998
  Kvėpavimo vamzdeliai, naudojami su anestezijos ir plaučių vėdinimo aparatais | — | |
| CEN | EN 12442-1:2000
  Medicinos priemonių gamybai naudojami gyvūnų audiniai ir jų dariniai. 1 dalis. Rizikos analizė ir valdymas | — | |
| CEN | EN 12442-2:2000
  Medicinos priemonių gamybai naudojami gyvūnų audiniai ir jų dariniai. 2 dalis. Išgavimo, surinkimo ir apdorojimo tikrinimas | — | |
| CEN | EN 12442-3:2000
  Medicinos priemonių gamybai naudojami gyvūnų audiniai ir jų dariniai. 3 dalis. Virusų ir užkrato pašalinimo ir (arba) inaktyvinimo patvirtinimas | — | |
| CEN | EN 12470-1:2000
  Medicininiai termometrai. 1 dalis. Skystojo metalo pripildytos stiklinės kolbelės termometrai su didžiausios temperatūros fiksavimo priemone | — | |
| CEN | EN 12470-2:2000
  Medicininiai termometrai. 2 dalis. Fazių kaitos tipo (taškinės matricos) termometrai | — | |
| CEN | EN 12470-3:2000
  Medicininiai termometrai. 3 dalis. Kompaktinių elektrinių (ekstrapoliacinių ir neekstrapoliacinių) termometrų su didžiausios temperatūros fiksavimo priemone veikimas | — | |
| CEN | EN 12470-4:2000
  Medicininiai termometrai. 4 dalis. Elektrinių nepertraukiamojo matavimo termometrų charakteristikos | — | |
| CEN | EN 12470-5:2003
  Medicininiai termometrai. 5 dalis. Ausies infraraudonųjų spindulių termometrų (su aukščiausios temperatūros fiksavimo įtaisu) charakteristikos | — | |
| CEN | EN 12523:1999
  Išoriniai galūnių protezai ir išoriniai ortezai. Reikalavimai ir bandymų metodai | — | |
| CEN | EN 12563:1998
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Sąnarių protezai. Specialieji reikalavimai, keliami klubo sąnario protezams | — | |
| CEN | EN 12564:1998
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Sąnarių protezai. Specialieji reikalavimai, keliami kelio sąnario protezams | — | |
| CEN | EN ISO 12870:2004
  Oftalmologinė optika. Akinių rėmeliai. Reikalavimai ir bandymo metodai (ISO 12870:2004) | EN ISO 12870:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2005 2 28) |
| CEN | EN 13014:2000
  Anestezijos ir kvėpavimo įrangos vamzdelių dujų ėminiams paimti jungtys | — | |
| CEN | EN 13060:2004
  Mažieji gariniai sterilizatoriai | — | |
| CEN | EN 13220:1998
  Srauto matavimo priemonės, jungiamos prie medicininių dujų vamzdynų sistemų galinių įtaisų | — | |
| CEN | EN 13221:2000
  Lanksčiosios didelio slėgio jungtys, skirtos medicininėms dujoms | — | |
| CEN | EN 13328-1:2001
  Kvėpavimo sistemos filtrai, naudojami anestezijai ir dirbtiniam kvėpavimui. 1 dalis. Druskos tyrimo metodas filtravimo charakteristikoms įvertinti | — | |
| CEN | EN 13328-2:2002
  Kvėpavimo sistemos filtrai, naudojami anestezijai ir dirbtiniam kvėpavimui. 2 dalis. Su filtravimu nesusiję aspektai | — | |
| EN 13328-2:2002/A1:2003 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 6 30) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Medicinos priemonės. Kokybės vadybos sistemos. Reglamentuojantys reikalavimai (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 2006 7 31 |
| CEN | EN 13503-8:2000
  Oftalmologiniai implantatai. Intraokuliariniai lęšiai. 8 dalis. Pagrindiniai reikalavimai (ISO 11979-8:1999, modifikuotas) | — | |
| CEN | EN 13544-1:2001
  Kvėpavimo terapijos įranga. 1 dalis. Rūkinio purškimo sistemos ir jų komponentai | — | |
| EN 13544-1:2001/A1:2004 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 31) |
| CEN | EN 13544-2:2002
  Kvėpavimo terapijos įranga. 2 dalis. Vamzdžiai ir jungtys | — | |
| CEN | EN 13544-3:2001
  Kvėpavimo terapijos įranga. 3 dalis. Oro tiekimo įtaisai | — | |
| CEN | EN 13624:2003
  Cheminiai dezinfekantai ir antiseptikai. Kiekybinis suspensijos tyrimas cheminių dezinfekantų, vartojamų instrumentams medicinos įstaigose, fungicidiniam aktyvumui įvertinti. Tyrimo metodas ir reikalavimai (2 fazė, 1 pakopa) | — | |
| CEN | EN 13718-1:2002
  Oro, vandens ir sunkiai pravažiuojamų vietovių medicinos pagalbos transporto priemonės. 1 dalis. Paciento priežiūros nepertraukiamumo reikalavimai, keliami medicinos priemonių sąsajai | — | |
| CEN | EN 13718-2:2002
  Oro, vandens ir sudėtingų vietovių greitosios pagalbos transporto priemonės. 2 dalis. Veikimo ir techniniai reikalavimai, keliami pacientų priežiūros tęstinumui | — | |
| CEN | EN 13726-1:2002
  Pirminių žaizdos tvarsčių bandymo metodai. 1 dalis. Sugeriamumo aspektai | — | |
| CEN | EN 13726-2:2002
  Pirminių žaizdos tvarsčių bandymo metodai. 2 dalis. Laidžių plonasluoksnių tvarsčių pralaidumo drėgniems garams rodiklis | — | |
| CEN | EN 13727:2003
  Cheminiai dezinfekantai ir antiseptikai. Kiekybinis suspensijos tyrimas cheminių dezinfekantų, vartojamų instrumentams medicinos įstaigose, baktericidiniam aktyvumui įvertinti. Tyrimo metodas ir reikalavimai (2 fazė, 1 pakopa) | — | |
| CEN | EN 13795-1:2002
  Pacientų, medicinos personalo ir įrangos chirurginiai apdangalai, drabužiai ir švaraus oro apsauginė apranga, naudojami kaip medicinos priemonės. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai, keliami gamintojams, paruošėjams ir gaminiams | — | |
| CEN | EN 13795-2:2004
  Pacientų, medicinos personalo ir įrangos chirurginiai apdangalai, drabužiai ir švaraus oro apsauginė apranga, naudojami kaip medicinos priemonės. 2 dalis. Bandymo metodai | — | |
| CEN | EN 13824:2004
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Skystųjų medicinos priemonių aseptinis apdorojimas. Reikalavimai | — | |
| CEN | EN 13826:2003
  Didžiausio iškvepiamojo oro srauto matuokliai | — | |
| CEN | EN 13867:2002
  Hemodializės ir panašios terapijos koncentratai | — | |
| CEN | EN 13976-1:2003
  Gelbėjimo sistemos. Inkubatorių gabenimas. 1 dalis. Sąsajos sąlygos | — | |
| CEN | EN 13976-2:2003
  Gelbėjimo sistemos. Inkubatorių gabenimas. 2 dalis. Sistemos reikalavimai | — | |
| CEN | EN 14079:2003
  Neaktyviosios medicinos priemonės. Higroskopinės medvilnės marlės, higroskopinės medvilnės ir viskozės marlės charakteristikų reikalavimai bei tyrimo metodai | — | |
| CEN | EN ISO 14155-1:2003
  Klinikinis žmonėms skirtų medicinos priemonių tyrimas. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai (ISO 14155-1:2003) | EN 540:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 31) |
| CEN | EN ISO 14155-2:2003
  Klinikinis žmonėms skirtų medicinos priemonių tyrimas. 2 dalis. Klinikinio tyrimo planai (ISO 14155-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 14160:1998
  Vienkartinių medicinos priemonių, kurių sudėtyje yra gyvūninės kilmės medžiagų, sterilizavimas. Sterilizavimo skystaisiais cheminiais sterilantais įteisinimas ir įprastinė kontrolė (ISO 14160:1998) | — | |
| CEN | EN 14180:2003
  Medicinos sterilizatoriai. Žemos temperatūros garo ir formaldehido sterilizatoriai. Reikalavimai ir tyrimas | — | |
| CEN | EN 14299:2004
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai, keliami širdies ir kraujagyslių implantatams. Specialieji reikalavimai, keliami arterijų plėtikliams | — | |
| CEN | EN 14348:2005
  Cheminiai dezinfekantai ir antiseptikai. Kiekybinis suspensijos tyrimas dezinfekantų, vartojamų medicinoje, įskaitant instrumentų dezinfekavimą, mikobaktericidiniam aktyvumui įvertinti. Tyrimo metodai ir reikalavimai (2 fazė, 1 pakopa) | — | |
| CEN | EN ISO 14408:2005
  Trachėjiniai vamzdeliai, skirti lazerinei chirurgijai. Ženklinimo ir lydimosios informacijos reikalavimai (ISO 14408:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 14534:2002
  Oftalmologinė optika. Kontaktiniai lęšiai ir jų priežiūros priemonės. Pagrindiniai reikalavimai (ISO 14534:2002) | EN ISO 14534:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2002 12 31) |
| CEN | EN ISO 14602:1998
  Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Osteosintezės implantatai. Ypatingieji reikalavimai (ISO 14602:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 14630:2005
  Neaktyfvieji chirurginiai implantatai. Bendrieji reikalavimai (ISO 14630:2005) | EN ISO 14630:1997 | 2005 11 30 |
| CEN | EN ISO 14889:2003
  Oftalmologinė optika. Akinių stiklai. Neapipjautų apdorotų akinių stiklų pagrindiniai reikalavimai (ISO 14889:2003) | EN ISO 14889:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2005 11 30) |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Sveikatos priežiūros gaminių sterilizavimas. Bendrieji sterilizuojančiojo veiksnio apibūdinimo ir medicinos priemonių sterilizavimo proceso gerinimo, patvirtinimo ir einamojo tikrinimo reikalavimai (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Medicinos priemonės. Rizikos valdymo taikymas medicinos priemonėms. 1 keitinys. Loginis reikalavimų pagrindas (ISO 14971:2000) | EN 1441:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2004 3 31) |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 3 31) |
| CEN | EN ISO 15001:2004
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Suderinamumas su deguonimi (ISO 15001:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15004:1997
  Oftalmologiniai instrumentai. Pagrindiniai reikalavimai ir bandymų metodai (ISO 15004:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatūra. Medicinos priemonių nomenklatūros sistemos, skirtos reguliavimo duomenų mainams, reikalavimai (ISO 15225:2000) | — | |
| EN ISO 15225:2000/A1:2004 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 8 31) |
| CEN | EN ISO 15747:2005
  Plastikinės į veną švirkščiamų tirpalų talpyklos (ISO 15747:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-1:2002
  Miego apnėjos kvėpavimo terapija. 1 dalis. Miego apnėjos kvėpavimo terapijos įtaisai (ISO 17510-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-2:2003
  Miego apnėjos kvėpavimo terapija. 2 dalis. Kaukės ir jų pritaikymo pagalbiniai reikmenys (ISO 17510-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17664:2004
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Gamintojo teikiama informacija apie pakartotinai sterilizuojamų medicinos priemonių apdorojimą (ISO 17664:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 18777:2005
  Medicinoje naudojamos gabenamosios suskystinto deguonies sistemos. Ypatingieji reikalavimai (ISO 18777:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18778:2005
  Kvėpavimo įranga. Kūdikio būklės stebėjimo prietaisai. Ypatingieji reikalavimai (ISO 18778:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18779:2005
  Medicinos prietaisai deguoniui ir deguonies mišiniams laikyti. Ypatingieji reikalavimai (ISO 18779:2005) | — | |
| CEN | EN 20594-1:1993
  Švirkštų, adatų ir kai kurių kitų medicinos įrenginių kūginės 6 % (Luerio) jungtys. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai (ISO 594-1:1986) | — | |
| EN 20594-1:1993/A1:1997 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 5 31) |
| CEN | EN ISO 21647:2004
  Elektrinė medicinos įranga. Kvėpuojamųjų dujų monitorių būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai (ISO 21647:2004) | EN ISO 11196:1997
  EN 12598:1999 | Terminas pasibaigęs
  (2005 5 31) |
| CEN | EN ISO 22612:2005
  Apsauginė apranga nuo infekcijos sukėlėjų. Atsparumo sausam mikrobų prasiskverbimui bandymo metodas (ISO 22612:2005) | — | |
| CEN | EN 27740:1992
  Chirurgijos instrumentai. Skalpeliai su nuimamais peiliukais. Jungiamųjų detalių matmenys (ISO 7740:1985) | — | |
| EN 27740:1992/A1:1997 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 5 31) |
| CEN | EN 30993-6:1994
  Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 6 dalis. Tyrimai vietiniam poveikiui po implantavimo nustatyti (ISO 10993-6:1994) | — | |
| CEN | EN 46003:1999
  Kokybės sistemos. Medicininiai įtaisai. Specialieji EN ISO 9003 taikymo reikalavimai | — | |

ESO (1)

Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas

(ir pamatinis dokumentas)

Pakeisto standarto duomenys

Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data

1 pastaba

CEN

EN 285:1996

Sterilizavimas. Gariniai sterilizatoriai. Didieji sterilizatoriai

—

CEN

EN 375:2001

Gamintojo su reagentais, profesionalų naudojamais in vitro diagnostikai, pateikiama informacija

—

CEN

EN 376:2002

Gamintojo informacija, teikiama su reagentais, naudojamais vidinei diagnostikos in vitro kontrolei

—

CEN

EN 455-1:2000

Vienkartinės medicininės pirštinės. 1 dalis. Skylių suradimas. Reikalavimai ir tikrinimas

EN 455-1:1993

Terminas pasibaigęs

(2001 4 30)

CEN

EN 455-2:2000

Vienkartinės medicininės pirštinės. 2 dalis. Fizikinių savybių reikalavimai ir tikrinimas (su technine pataisa 1:1996)

EN 455-2:1995

Terminas pasibaigęs

(2001 4 30)

CEN

EN 455-3:1999

Vienkartinės medicininės pirštinės. 3 dalis. Biologinio įvertinimo reikalavimai ir bandymai

—

CEN

EN 550:1994

Medicinos priemonių sterilizavimas. Sterilizavimo etileno oksidu patvirtinimas ir einamasis tikrinimas

—

CEN

EN 552:1994

Medicinos priemonių sterilizavimas. Sterilizavimo švitinant patikimumo patvirtinimas ir einamasis tikrinimas

—

EN 552:1994/A1:1999

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1999 11 30)

EN 552:1994/A2:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 5 31)

CEN

EN 554:1994

Medicinos priemonių sterilizavimas. Sterilizavimo drėgnuoju kaitinimu patvirtinimas ir einamasis tikrinimas

—

CEN

EN 556-1:2001

Medicinos priemonių sterilizavimas. Reikalavimai, keliami medicinos priemonėms, ženklinamoms užrašu „STERILU“. 1 dalis. Reikalavimai, keliami sterilizuotoms medicinos priemonėms

EN 556:1994

Terminas pasibaigęs

(2002 4 30)

CEN

EN 556-2:2003

Medicinos priemonių sterilizavimas. Reikalavimai, keliami medicinos priemonėms, ženklinamoms užrašu „STERILU“. 2 dalis. Reikalavimai, keliami aseptiškai apdorotoms medicinos priemonėms

—

CEN

EN 591:2001

Profesionalų naudojami in vitro diagnostikos prietaisai. Naudojimo taisyklės

—

CEN

EN 592:2002

Vidinės diagnostikos in vitro kontrolės prietaisų naudojimo instrukcijos

—

CEN

EN 737-1:1998

Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 1 dalis. Galiniai įtaisai suslėgtoms medicininėms dujoms ir vakuumui

—

CEN

EN 737-2:1998

Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 2 dalis. Anestezinių dujų šalinimo sistemos. Pagrindiniai reikalavimai

—

EN 737-2:1998/A1:1999

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 6 30)

CEN

EN 737-3:1998

Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 3 dalis. Vakuuminiai ir suslėgtųjų medicininių dujų vamzdynai

—

EN 737-3:1998/A1:1999

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 6 30)

CEN

EN 737-4:1998

Medicininių dujų vamzdynų sistemos. 4 dalis. Anestezinių dujų šalinimo sistemų galiniai įtaisai

—

CEN

EN 738-1:1997

Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 1 dalis. Slėgio reguliatoriai ir slėgio reguliatoriai su srauto matuokliais

—

EN 738-1:1997/A1:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 10 31)

CEN

EN 738-2:1998

Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 2 dalis. Surinktuvo ir linijos slėgio reguliatoriai

—

CEN

EN 738-3:1998

Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 3 dalis. Slėgio reguliatoriai, sujungti su baliono vožtuvais

—

EN 738-3:1998/A1:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 10 31)

CEN

EN 738-4:1998

Medicininių dujų slėgio reguliatoriai. 4 dalis. Medicininiai mažo slėgio reguliatoriai

—

EN 738-4:1998/A1:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 10 31)

CEN

EN 739:1998

Medicininėms dujoms skirtos mažaslėgės jungiamosios žarnelės

—

EN 739:1998/A1:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 10 31)

CEN

EN 740:1998

Anestezijos darbo stotys ir jų moduliai. Ypatingieji reikalavimai

—

EN 740:1998/A1:2004

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 7 31)

EN 740:1998/AC:1998

CEN

EN 794-1:1997

Plaučių vėdintuvai. 1 dalis. Ypatingieji reikalavimai intensyviosios slaugos vėdintuvams

—

EN 794-1:1997/A1:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 5 31)

CEN

EN 794-3:1998

Plaučių vėdintuvai. 3 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami greitosios pagalbos ir transportiniams vėdintuvams

—

EN 794-3:1998/A1:2005

3 pastaba

2005 12 31

CEN

EN 864:1996

Elektrinė medicinos įranga. Žmonėms skirti kapnometrai. Specialieji reikalavimai

—

CEN

EN 867-2:1997

Sterilizatoriuose naudojamos nebiologinės sistemos. 2 dalis. Proceso indikatoriai (A klasės)

—

CEN

EN 867-3:1997

Sterilizatoriuose naudojamos nebiologinės sistemos. 3 dalis. Bowie'o ir Dick'o tyrimui naudojamų B klasės indikatorių techniniai reikalavimai

—

CEN

EN 868-1:1997

Sterilizuojamųjų medicinos priemonių pakavimo medžiagos ir sistemos. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai

—

CEN

EN 980:2003

Grafiniai medicinos priemonių ženklinimo simboliai

EN 980:1996

Terminas pasibaigęs

(2003 10 31)

CEN

EN 1041:1998

Gamintojo su medicinos priemonėmis pateikiama informacija

—

CEN

EN 1060-1:1995

Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

—

EN 1060-1:1995/A1:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 11 30)

CEN

EN 1060-2:1995

Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 2 dalis. Papildomieji reikalavimai, keliami mechaniniams kraujospūdžio matuokliams

—

CEN

EN 1060-3:1997

Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 3 dalis. Papildomieji elektromechaninių kraujospūdžio matavimo sistemų reikalavimai

—

CEN

EN 1060-4:2004

Netiesioginiai kraujospūdžio matuokliai. 4 dalis. Bandymo procedūros nustatyti automatinių netiesioginių kraujospūdžio matuoklių visuminį sistemos tikslumą

—

CEN

EN 1089-3:2004

Gabenamieji dujų balionai. Dujų balionų indentifikavimas. 3 dalis. Spalviniai kodai

EN 1089-3:1997

Terminas pasibaigęs

(2004 10 31)

CEN

EN 1174-1:1996

Medicinos priemonių sterilizavimas. Ant gaminio esančių mikroorganizmų skaičiaus nustatymas. 1 dalis. Reikalavimai

—

CEN

EN 1174-2:1996

Medicinos priemonių sterilizavimas. Ant gaminio esančių mikroorganizmų skaičiaus nustatymas. 2 dalis. Vadovas

—

CEN

EN 1174-3:1996

Medicinos priemonių sterilizavimas. Ant gaminio esančių mikroorganizmų skaičiaus nustatymas. 3 dalis. Mikrobiologinių metodikų patikimumo patvirtinimo metodų vadovas

—

CEN

EN 1280-1:1997

Savitosios anestezinių garintuvų pripildymo sistemos. 1 dalis. Stačiakampės užpleištuotos pripildymo sistemos

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 11 24)

CEN

EN 1281-2:1995

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Kūginės jungtys. 2 dalis. Srieginės svorį išlaikančios jungtys (modifikuotas ISO 5356-2:1987)

—

CEN

EN 1282-2:2005

Tracheostominiai vamzdeliai. 2 dalis. Pediatriniai vamzdeliai (modifikuotas ISO 5366-3:2001)

EN 1282-2:1997

2005 12 31

CEN

EN 1422:1997

Medicinos sterilizatoriai. Etileno oksido sterilizatoriai. Reikalavimai ir bandymo metodai

—

CEN

EN 1618:1997

Nekraujagysliniai kateteriai. Bendrųjų savybių bandymų metodai

—

CEN

EN 1639:2004

Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Instrumentai

EN 1639:1996

Terminas pasibaigęs

(2004 12 31)

CEN

EN 1640:2004

Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Įranga

EN 1640:1996

Terminas pasibaigęs

(2004 12 31)

CEN

EN 1641:2004

Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Medžiagos

EN 1641:1996

Terminas pasibaigęs

(2004 12 31)

CEN

EN 1642:2004

Odontologija. Medicinos priemonės dantims gydyti. Dantų implantatai

EN 1642:1996

Terminas pasibaigęs

(2004 12 31)

CEN

EN 1707:1996

Švirkštų, adatų ir kai kurių kitų medicinos įrenginių kūginės 6 % (Luerio) jungtys. Fiksuojamosios jungtys

—

CEN

EN 1782:1998

Trachėjiniai vamzdeliai ir jungtys

—

CEN

EN 1789:1999

Medicinos transporto priemonės ir jų įranga. Greitosios pagalbos automobiliai

—

EN 1789:1999/A1:2003

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 9 30)

CEN

EN 1820:2005

Anestezijos aparato pūslės (modifikuotas ISO 5362:2000)

EN 1820:1997

2005 12 31

CEN

EN 1865:1999

Techniniai reikalavimai neštuvams ir kitai greitosios pagalbos automobiliuose naudojamai pacientams vežti įrangai

—

CEN

EN 1970:2000

Reguliuojamosios lovos neįgaliesiems. Reikalavimai ir bandymų metodai

—

EN 1970:2000/A1:2005

3 pastaba

2005 9 30

CEN

EN 1985:1998

Vaikščiojimo paramstai. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai

—

CEN

EN ISO 4074:2002

Natūraliojo kaučiuko latekso prezervatyvai. Reikalavimai ir bandymo metodai (ISO 4074:2002)

EN 600:1996

2005 8 31

CEN

EN ISO 4135:2001

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Žodynas (ISO 4135:2001)

EN ISO 4135:1996

Terminas pasibaigęs

(2002 2 28)

CEN

EN ISO 5356-1:2004

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Kūginės jungtys. 1 dalis. Kūginiai antgaliai ir lizdai (ISO 5356-1:2004)

EN 1281-1:1997

Terminas pasibaigęs

(2004 11 30)

CEN

EN ISO 5366-1:2004

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Tracheostomijos vamzdeliai. 1 dalis. Vamzdeliai ir jungtys suaugusiesiems (ISO 5366-1:2000)

EN 1282-1:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 1 31)

CEN

EN ISO 7376:2003

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Trachėjinio intubavimo laringoskopai (ISO 7376:2003)

EN 1819:1997

Terminas pasibaigęs

(2004 6 30)

CEN

EN ISO 7439:2002

Varį išskirianti intrauterinė kontraceptinė priemonė. Reikalavimai, bandymai (ISO 7439:2002)

—

CEN

EN ISO 7886-3:2005

Vienkartiniai sterilūs poodiniai švirkštai. 3 dalis. Saviblokiai švirkštai, naudojami imunizavimui fiksuotomis dozėmis (ISO 7886-3:2005)

—

CEN

EN ISO 8185:1997

Medicininiai drėkintuvai. Bendrieji drėkinimo sistemų reikalavimai (ISO 8185:1997)

—

CEN

EN ISO 8359:1996

Medicininiai deguonies sodrintuvai. Saugos reikalavimai (ISO 8359:1996)

—

CEN

EN ISO 8835-4:2004

Inhaliacinės anestezijos sistemos. 4 dalis. Įrenginiai anesteziniams garams tiekti (ISO 8835-4:2004)

—

CEN

EN ISO 8835-5:2004

Inhaliacinės anestezijos sistemos. 5 dalis. Anestezijai naudojami vėdintuvai (ISO 8835-5:2004)

—

EN ISO 8835-5:2004/AC:2004

CEN

EN ISO 9360-1:2000

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Drėkinamieji šilumokaičiai (DŠM) žmonių kvėpuojamosioms dujoms drėkinti. 1 dalis. DŠM, naudojami, kai kvėpuojamųjų dujų ne daugiau kaip 250 ml (ISO 9360-1:2000)

—

CEN

EN ISO 9360-2:2002

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Drėkinamieji šilumokaičiai (DŠK) žmonių kvėpuojamosioms dujoms drėkinti. 2 dalis. DŠK, naudojami pacientams, kuriems atlikta tracheostomija, kai kvėpuojamųjų dujų ne daugiau kaip 250 ml (ISO 9360-2:2001)

—

CEN

EN ISO 9713:2004

Neurochirurginiai implantatai. Savaime užsidarančios intrakranialinės aneurizmų sąvaržos (ISO 9713:2002)

—

CEN

EN ISO 9919:2005

Elektrinė medicinos įranga. Medicininių pulsoksimetrų įrangos būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai (ISO 9919:2005)

EN 865:1997

2005 9 30

CEN

EN ISO 10079-1:1999

Medicininė siurbimo įranga. 1 dalis. Elektrinė siurbimo įranga. Saugos reikalavimai (ISO 10079-1:1999)

EN ISO 10079-1:1996

Terminas pasibaigęs

(2000 2 29)

CEN

EN ISO 10079-2:1999

Medicininė siurbimo įranga. 2 dalis. Mechaninė siurbimo įranga (ISO 10079-2:1999)

EN ISO 10079-2:1996

Terminas pasibaigęs

(2000 2 29)

CEN

EN ISO 10079-3:1999

Medicininė siurbimo įranga. 3 dalis. Vakuuminio ar slėginio įtaiso varoma siurbimo įranga (ISO 10079-3:1999)

EN ISO 10079-3:1996

Terminas pasibaigęs

(2000 2 29)

CEN

EN ISO 10535:1998

Keltuvai neįgaliesiems pernešti. Reikalavimai ir bandymų metodai (ISO 10535:1998)

—

CEN

EN ISO 10555-1:1996

Vienkartiniai sterilūs kraujagyslių kateteriai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai (ISO 10555-1:1995)

—

EN ISO 10555-1:1996/A1:1999

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 1 31)

EN ISO 10555-1:1996/A2:2004

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 11 30)

CEN

EN ISO 10651-2:2004

Medicinoje naudojami plaučių vėdintuvai. 2 dalis. Būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai. Nuo vėdintuvų priklausomų pacientų slaugai namie naudojami vėdintuvai (ISO 10651-2:2004)

EN 794-2:1997

Terminas pasibaigęs

(2005 1 31)

CEN

EN ISO 10651-4:2002

Plaučių vėdintuvai. 4 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami operatoriaus valdomiems gaivinimo aparatams (ISO 10651-4:2002)

—

CEN

EN ISO 10651-6:2004

Medicinoje naudojami plaučių vėdintuvai. 6 dalis. Būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai. Slaugai namie naudojamų vėdintuvų papildomi prietaisai (ISO 10651-6:2004)

—

CEN

EN ISO 10993-1:2003

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 1 dalis. Įvertinimas ir tyrimas (ISO 10993-1:2003)

—

CEN

EN ISO 10993-3:2003

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 3 dalis. Kancerogeniškumo, rūšinio ir reprodukcinio toksiškumo tyrimai (ISO 10993-3:2003)

EN 30993-3:1993

Terminas pasibaigęs

(2004 4 30)

CEN

EN ISO 10993-4:2002

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 4 dalis. Medicinos priemonių sąveikos su krauju tyrimų parinkimas (ISO 10993-4:2002)

EN 30993-4:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 4 30)

CEN

EN ISO 10993-5:1999

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 5 dalis. Citotoksiškumo bandymai in vitro (ISO 10993-5:1999)

EN 30993-5:1994

Terminas pasibaigęs

(1999 11 30)

CEN

EN ISO 10993-7:1995

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 7 dalis. Sterilizavimo etileno oksidu liekanos (ISO 10993-7:1995)

—

CEN

EN ISO 10993-9:1999

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 9 dalis. Galimų irimo produktų atpažinimo ir kiekybinio įvertinimo sistema (ISO 10993-9:1999)

—

CEN

EN ISO 10993-10:2002

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 10 dalis. Dirginimo ir uždelsto poveikio padidinto jautrinimo tyrimai (ISO 10993-10:2002)

EN ISO 10993-10:1995

Terminas pasibaigęs

(2003 3 31)

CEN

EN ISO 10993-11:1995

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 11 dalis. Sistemingo toksiškumo tyrimai (ISO 10993-11:1993)

—

CEN

EN ISO 10993-12:2004

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 12 dalis. Mėginio paruošimas ir pamatinės medžiagos (ISO 10993-12:2002)

EN ISO 10993-12:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 5 31)

CEN

EN ISO 10993-13:1998

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 13 dalis. Polimerinių medicinos priemonių irimo produktų atpažinimas ir kiekybinis įvertinimas (ISO 10993-13:1998)

—

CEN

EN ISO 10993-14:2001

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 14 dalis. Keramikos irimo produktų identifikavimas ir kiekybinis nustatymas (ISO 10993-14:2001)

—

CEN

EN ISO 10993-15:2000

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 15 dalis. Metalų ir lydinių irimo produktų identifikavimas ir kiekybinis nustatymas (ISO 10993-15:2000)

—

CEN

EN ISO 10993-16:1997

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 16 dalis. Skilimo produktų ir ekstraktyvų toksiškumo tyrinėjimo metmenys (ISO 10993-16:1997)

—

CEN

EN ISO 10993-17:2002

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 17 dalis. Šarmus šalinančių medžiagų leistinųjų ribų nustatymas (ISO 10993-17:2002)

—

CEN

EN ISO 11197:2004

Medicininiai maitinimo blokai (ISO 11197:2004)

EN 793:1997

Terminas pasibaigęs

(2005 6 30)

CEN

EN ISO 11990:2003

Optika ir optiniai prietaisai. Lazeriai ir lazerinė įranga. Trachėjinių vamzdelių atsparumo lazerio spinduliuotei nustatymas (ISO 11990:2003)

EN ISO 11990:1999

Terminas pasibaigęs

(2003 10 31)

CEN

EN 12006-1:1999

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai širdies ir kraujagyslių implantatams. 1 dalis. Širdies vožtuvų pakaitalai

—

CEN

EN 12006-2:1998

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai širdies ir kraujagyslių implantatams. 2 dalis. Kraujagyslių protezai, įskaitant stambiųjų širdies arterijų protezus su vožtuvu

—

CEN

EN 12006-3:1998

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai širdies ir kraujagyslių implantatams. 3 dalis. Vidiniai kraujagyslių įtaisai

—

CEN

EN 12010:1998

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Sąnarius pakeičiantys implantatai. Ypatingieji reikalavimai

—

CEN

EN 12011:1998

Instrumentai, naudojami su neaktyviaisiais chirurginiais implantatais. Bendrieji reikalavimai

—

CEN

EN 12182:1999

Neįgaliųjų techninės pagalbos priemonės. Bendrieji reikalavimai ir bandymų metodai

—

CEN

EN 12183:1999

Žmogaus varomi neįgaliųjų vežimėliai. Reikalavimai ir bandymų metodai

—

CEN

EN 12184:1999

Elektra varomi vežimėliai, skuteriai ir jų įkrovikliai. Reikalavimai ir bandymų metodai

—

CEN

EN 12218:1998

Bėginių laikiklių sistemos medicinos įrangai pritvirtinti

—

EN 12218:1998/A1:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(200 10 231)

CEN

EN 12322:1999

Diagnostikos in vitro priemonės. Mikrobiologinės mitybinės terpės. Mitybinių terpių kokybės kriterijai

—

EN 12322:1999/A1:2001

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 4 30)

CEN

EN 12342:1998

Kvėpavimo vamzdeliai, naudojami su anestezijos ir plaučių vėdinimo aparatais

—

CEN

EN 12442-1:2000

Medicinos priemonių gamybai naudojami gyvūnų audiniai ir jų dariniai. 1 dalis. Rizikos analizė ir valdymas

—

CEN

EN 12442-2:2000

Medicinos priemonių gamybai naudojami gyvūnų audiniai ir jų dariniai. 2 dalis. Išgavimo, surinkimo ir apdorojimo tikrinimas

—

CEN

EN 12442-3:2000

Medicinos priemonių gamybai naudojami gyvūnų audiniai ir jų dariniai. 3 dalis. Virusų ir užkrato pašalinimo ir (arba) inaktyvinimo patvirtinimas

—

CEN

EN 12470-1:2000

Medicininiai termometrai. 1 dalis. Skystojo metalo pripildytos stiklinės kolbelės termometrai su didžiausios temperatūros fiksavimo priemone

—

CEN

EN 12470-2:2000

Medicininiai termometrai. 2 dalis. Fazių kaitos tipo (taškinės matricos) termometrai

—

CEN

EN 12470-3:2000

Medicininiai termometrai. 3 dalis. Kompaktinių elektrinių (ekstrapoliacinių ir neekstrapoliacinių) termometrų su didžiausios temperatūros fiksavimo priemone veikimas

—

CEN

EN 12470-4:2000

Medicininiai termometrai. 4 dalis. Elektrinių nepertraukiamojo matavimo termometrų charakteristikos

—

CEN

EN 12470-5:2003

Medicininiai termometrai. 5 dalis. Ausies infraraudonųjų spindulių termometrų (su aukščiausios temperatūros fiksavimo įtaisu) charakteristikos

—

CEN

EN 12523:1999

Išoriniai galūnių protezai ir išoriniai ortezai. Reikalavimai ir bandymų metodai

—

CEN

EN 12563:1998

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Sąnarių protezai. Specialieji reikalavimai, keliami klubo sąnario protezams

—

CEN

EN 12564:1998

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Sąnarių protezai. Specialieji reikalavimai, keliami kelio sąnario protezams

—

CEN

EN ISO 12870:2004

Oftalmologinė optika. Akinių rėmeliai. Reikalavimai ir bandymo metodai (ISO 12870:2004)

EN ISO 12870:1997

Terminas pasibaigęs

(2005 2 28)

CEN

EN 13014:2000

Anestezijos ir kvėpavimo įrangos vamzdelių dujų ėminiams paimti jungtys

—

CEN

EN 13060:2004

Mažieji gariniai sterilizatoriai

—

CEN

EN 13220:1998

Srauto matavimo priemonės, jungiamos prie medicininių dujų vamzdynų sistemų galinių įtaisų

—

CEN

EN 13221:2000

Lanksčiosios didelio slėgio jungtys, skirtos medicininėms dujoms

—

CEN

EN 13328-1:2001

Kvėpavimo sistemos filtrai, naudojami anestezijai ir dirbtiniam kvėpavimui. 1 dalis. Druskos tyrimo metodas filtravimo charakteristikoms įvertinti

—

CEN

EN 13328-2:2002

Kvėpavimo sistemos filtrai, naudojami anestezijai ir dirbtiniam kvėpavimui. 2 dalis. Su filtravimu nesusiję aspektai

—

EN 13328-2:2002/A1:2003

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 6 30)

CEN

EN ISO 13485:2003

Medicinos priemonės. Kokybės vadybos sistemos. Reglamentuojantys reikalavimai (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

2006 7 31

CEN

EN 13503-8:2000

Oftalmologiniai implantatai. Intraokuliariniai lęšiai. 8 dalis. Pagrindiniai reikalavimai (ISO 11979-8:1999, modifikuotas)

—

CEN

EN 13544-1:2001

Kvėpavimo terapijos įranga. 1 dalis. Rūkinio purškimo sistemos ir jų komponentai

—

EN 13544-1:2001/A1:2004

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 12 31)

CEN

EN 13544-2:2002

Kvėpavimo terapijos įranga. 2 dalis. Vamzdžiai ir jungtys

—

CEN

EN 13544-3:2001

Kvėpavimo terapijos įranga. 3 dalis. Oro tiekimo įtaisai

—

CEN

EN 13624:2003

Cheminiai dezinfekantai ir antiseptikai. Kiekybinis suspensijos tyrimas cheminių dezinfekantų, vartojamų instrumentams medicinos įstaigose, fungicidiniam aktyvumui įvertinti. Tyrimo metodas ir reikalavimai (2 fazė, 1 pakopa)

—

CEN

EN 13718-1:2002

Oro, vandens ir sunkiai pravažiuojamų vietovių medicinos pagalbos transporto priemonės. 1 dalis. Paciento priežiūros nepertraukiamumo reikalavimai, keliami medicinos priemonių sąsajai

—

CEN

EN 13718-2:2002

Oro, vandens ir sudėtingų vietovių greitosios pagalbos transporto priemonės. 2 dalis. Veikimo ir techniniai reikalavimai, keliami pacientų priežiūros tęstinumui

—

CEN

EN 13726-1:2002

Pirminių žaizdos tvarsčių bandymo metodai. 1 dalis. Sugeriamumo aspektai

—

CEN

EN 13726-2:2002

Pirminių žaizdos tvarsčių bandymo metodai. 2 dalis. Laidžių plonasluoksnių tvarsčių pralaidumo drėgniems garams rodiklis

—

CEN

EN 13727:2003

Cheminiai dezinfekantai ir antiseptikai. Kiekybinis suspensijos tyrimas cheminių dezinfekantų, vartojamų instrumentams medicinos įstaigose, baktericidiniam aktyvumui įvertinti. Tyrimo metodas ir reikalavimai (2 fazė, 1 pakopa)

—

CEN

EN 13795-1:2002

Pacientų, medicinos personalo ir įrangos chirurginiai apdangalai, drabužiai ir švaraus oro apsauginė apranga, naudojami kaip medicinos priemonės. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai, keliami gamintojams, paruošėjams ir gaminiams

—

CEN

EN 13795-2:2004

Pacientų, medicinos personalo ir įrangos chirurginiai apdangalai, drabužiai ir švaraus oro apsauginė apranga, naudojami kaip medicinos priemonės. 2 dalis. Bandymo metodai

—

CEN

EN 13824:2004

Medicinos priemonių sterilizavimas. Skystųjų medicinos priemonių aseptinis apdorojimas. Reikalavimai

—

CEN

EN 13826:2003

Didžiausio iškvepiamojo oro srauto matuokliai

—

CEN

EN 13867:2002

Hemodializės ir panašios terapijos koncentratai

—

CEN

EN 13976-1:2003

Gelbėjimo sistemos. Inkubatorių gabenimas. 1 dalis. Sąsajos sąlygos

—

CEN

EN 13976-2:2003

Gelbėjimo sistemos. Inkubatorių gabenimas. 2 dalis. Sistemos reikalavimai

—

CEN

EN 14079:2003

Neaktyviosios medicinos priemonės. Higroskopinės medvilnės marlės, higroskopinės medvilnės ir viskozės marlės charakteristikų reikalavimai bei tyrimo metodai

—

CEN

EN ISO 14155-1:2003

Klinikinis žmonėms skirtų medicinos priemonių tyrimas. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai (ISO 14155-1:2003)

EN 540:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 31)

CEN

EN ISO 14155-2:2003

Klinikinis žmonėms skirtų medicinos priemonių tyrimas. 2 dalis. Klinikinio tyrimo planai (ISO 14155-2:2003)

—

CEN

EN ISO 14160:1998

Vienkartinių medicinos priemonių, kurių sudėtyje yra gyvūninės kilmės medžiagų, sterilizavimas. Sterilizavimo skystaisiais cheminiais sterilantais įteisinimas ir įprastinė kontrolė (ISO 14160:1998)

—

CEN

EN 14180:2003

Medicinos sterilizatoriai. Žemos temperatūros garo ir formaldehido sterilizatoriai. Reikalavimai ir tyrimas

—

CEN

EN 14299:2004

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Ypatingieji reikalavimai, keliami širdies ir kraujagyslių implantatams. Specialieji reikalavimai, keliami arterijų plėtikliams

—

CEN

EN 14348:2005

Cheminiai dezinfekantai ir antiseptikai. Kiekybinis suspensijos tyrimas dezinfekantų, vartojamų medicinoje, įskaitant instrumentų dezinfekavimą, mikobaktericidiniam aktyvumui įvertinti. Tyrimo metodai ir reikalavimai (2 fazė, 1 pakopa)

—

CEN

EN ISO 14408:2005

Trachėjiniai vamzdeliai, skirti lazerinei chirurgijai. Ženklinimo ir lydimosios informacijos reikalavimai (ISO 14408:2005)

—

CEN

EN ISO 14534:2002

Oftalmologinė optika. Kontaktiniai lęšiai ir jų priežiūros priemonės. Pagrindiniai reikalavimai (ISO 14534:2002)

EN ISO 14534:1997

Terminas pasibaigęs

(2002 12 31)

CEN

EN ISO 14602:1998

Neaktyvieji chirurginiai implantatai. Osteosintezės implantatai. Ypatingieji reikalavimai (ISO 14602:1998)

—

CEN

EN ISO 14630:2005

Neaktyfvieji chirurginiai implantatai. Bendrieji reikalavimai (ISO 14630:2005)

EN ISO 14630:1997

2005 11 30

CEN

EN ISO 14889:2003

Oftalmologinė optika. Akinių stiklai. Neapipjautų apdorotų akinių stiklų pagrindiniai reikalavimai (ISO 14889:2003)

EN ISO 14889:1997

Terminas pasibaigęs

(2005 11 30)

CEN

EN ISO 14937:2000

Sveikatos priežiūros gaminių sterilizavimas. Bendrieji sterilizuojančiojo veiksnio apibūdinimo ir medicinos priemonių sterilizavimo proceso gerinimo, patvirtinimo ir einamojo tikrinimo reikalavimai (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Medicinos priemonės. Rizikos valdymo taikymas medicinos priemonėms. 1 keitinys. Loginis reikalavimų pagrindas (ISO 14971:2000)

EN 1441:1997

Terminas pasibaigęs

(2004 3 31)

EN ISO 14971:2000/A1:2003

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 3 31)

CEN

EN ISO 15001:2004

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Suderinamumas su deguonimi (ISO 15001:2003)

—

CEN

EN ISO 15004:1997

Oftalmologiniai instrumentai. Pagrindiniai reikalavimai ir bandymų metodai (ISO 15004:1997)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatūra. Medicinos priemonių nomenklatūros sistemos, skirtos reguliavimo duomenų mainams, reikalavimai (ISO 15225:2000)

—

EN ISO 15225:2000/A1:2004

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 8 31)

CEN

EN ISO 15747:2005

Plastikinės į veną švirkščiamų tirpalų talpyklos (ISO 15747:2003)

—

CEN

EN ISO 17510-1:2002

Miego apnėjos kvėpavimo terapija. 1 dalis. Miego apnėjos kvėpavimo terapijos įtaisai (ISO 17510-1:2002)

—

CEN

EN ISO 17510-2:2003

Miego apnėjos kvėpavimo terapija. 2 dalis. Kaukės ir jų pritaikymo pagalbiniai reikmenys (ISO 17510-2:2003)

—

CEN

EN ISO 17664:2004

Medicinos priemonių sterilizavimas. Gamintojo teikiama informacija apie pakartotinai sterilizuojamų medicinos priemonių apdorojimą (ISO 17664:2004)

—

CEN

EN ISO 18777:2005

Medicinoje naudojamos gabenamosios suskystinto deguonies sistemos. Ypatingieji reikalavimai (ISO 18777:2005)

—

CEN

EN ISO 18778:2005

Kvėpavimo įranga. Kūdikio būklės stebėjimo prietaisai. Ypatingieji reikalavimai (ISO 18778:2005)

—

CEN

EN ISO 18779:2005

Medicinos prietaisai deguoniui ir deguonies mišiniams laikyti. Ypatingieji reikalavimai (ISO 18779:2005)

—

CEN

EN 20594-1:1993

Švirkštų, adatų ir kai kurių kitų medicinos įrenginių kūginės 6 % (Luerio) jungtys. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai (ISO 594-1:1986)

—

EN 20594-1:1993/A1:1997

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 5 31)

CEN

EN ISO 21647:2004

Elektrinė medicinos įranga. Kvėpuojamųjų dujų monitorių būtinosios saugos ir esminių eksploatacinių charakteristikų ypatingieji reikalavimai (ISO 21647:2004)

EN ISO 11196:1997

EN 12598:1999

Terminas pasibaigęs

(2005 5 31)

CEN

EN ISO 22612:2005

Apsauginė apranga nuo infekcijos sukėlėjų. Atsparumo sausam mikrobų prasiskverbimui bandymo metodas (ISO 22612:2005)

—

CEN

EN 27740:1992

Chirurgijos instrumentai. Skalpeliai su nuimamais peiliukais. Jungiamųjų detalių matmenys (ISO 7740:1985)

—

EN 27740:1992/A1:1997

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 5 31)

CEN

EN 30993-6:1994

Biologinis medicinos priemonių įvertinimas. 6 dalis. Tyrimai vietiniam poveikiui po implantavimo nustatyti (ISO 10993-6:1994)

—

CEN

EN 46003:1999

Kokybės sistemos. Medicininiai įtaisai. Specialieji EN ISO 9003 taikymo reikalavimai

—

| 1 pastaba | Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data (angl.„dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba

Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data (angl.„dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita.

| 3 pastaba | Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3 pastaba

Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

PASTABA:

| — | Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede. |
| --- | --- |

—

Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede.

| — | Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacijos:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.(33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.(33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(3)  OL L 217, 1998 8 5, p. 18.

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/17

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/79/EB dėl in vitro diagnostikos medicinos prietaisų

(2005/C 240/03)

(tekstas svarbus EEE)

(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą)

| ESO (1) | Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas
  (ir pamatinis dokumentas) | Pakeisto standarto duomenys | Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 375:2001
  Gamintojo su reagentais, profesionalų naudojamais in vitro diagnostikai, pateikiama informacija | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Gamintojo informacija, teikiama su reagentais, naudojamais vidinei diagnostikos in vitro kontrolei | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Medicinos priemonių sterilizavimas. Reikalavimai, keliami medicinos priemonėms, ženklinamoms užrašu „STERILU“. 1 dalis. Reikalavimai, keliami sterilizuotoms medicinos priemonėms | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Profesionalų naudojami in vitro diagnostikos prietaisai. Naudojimo taisyklės | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Vidinės diagnostikos in vitro kontrolės prietaisų naudojimo instrukcijos | — | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Plaučių vėdintuvai. 1 dalis. Ypatingieji reikalavimai intensyviosios slaugos vėdintuvams | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 31 5) |
| CEN | EN 980:2003
  Grafiniai medicinos priemonių ženklinimo simboliai | EN 980:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2003 10 31) |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Savitosios anestezinių garintuvų pripildymo sistemos. 1 dalis. Stačiakampės užpleištuotos pripildymo sistemos | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 11 24) |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Žodynas (ISO 4135:2001) | — | |
| CEN | EN 12286:1998
  Diagnostikos in vitro priemonės. Medžiagos kiekio biologinės kilmės mėginiuose matavimas. Pamatinės matavimo tvarkos aprašymas | — | |
| EN 12286:1998/A1:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 11 24) |
| CEN | EN 12287:1999
  Diagnostikos in vitro priemonės. Medžiagos kiekio biologinės kilmės mėginiuose matavimas. Etaloninių medžiagų aprašymas | — | |
| CEN | EN 12322:1999
  Diagnostikos in vitro priemonės. Mikrobiologinės mitybinės terpės. Mitybinių terpių kokybės kriterijai | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 4 30) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Medicinos priemonės. Kokybės vadybos sistemos. Reglamentuojantys reikalavimai (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 2006 7 31 |
| CEN | EN 13532:2002
  Bendrieji reikalavimai, keliami automatinėms in vitro diagnostikos medicinos priemonėms | — | |
| CEN | EN 13612:2002
  Diagnostikos in vitro medicinos priemonių eksploatacinių charakteristikų įvertinimas | — | |
| CEN | EN 13640:2002
  Diagnostikos in vitro reagentų patvarumo nustatymas | — | |
| CEN | EN 13641:2002
  Infekcijos, susijusios su in vitro diagnostikos reagentais, rizikos pašalinimas arba sumažinimas | — | |
| CEN | EN 13975:2003
  In vitro diagnostikos medicinos priemonių priėmimo bandymuose taikytinos bandinių ėmimo procedūros. Statistiniai aspektai | — | |
| CEN | EN 14254:2004
  In vitro diagnostikos medicinos priemonės. Žmonėms skirti vienkartiniai mėginių, išskyrus kraujo, ėmimo indai | — | |
| CEN | EN 14820:2004
  Vienkartiniai žmogaus veninio kraujo mėginių ėmimo indai | — | |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Sveikatos priežiūros gaminių sterilizavimas. Bendrieji sterilizuojančiojo veiksnio apibūdinimo ir medicinos priemonių sterilizavimo proceso gerinimo, patvirtinimo ir einamojo tikrinimo reikalavimai (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Medicinos priemonės. Rizikos valdymo taikymas medicinos priemonėms. 1 keitinys. Loginis reikalavimų pagrindas (ISO 14971:2000) | — | |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 3 31) |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  In vitro diagnostikos tyrimo sistemos. Reikalavimai, keliami automatinio gliukozės kiekio kraujyje tikrinimo sistemoms cukriniam diabetui valdyti (ISO 15197:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatūra. Medicinos priemonių nomenklatūros sistemos, skirtos reguliavimo duomenų mainams, reikalavimai (ISO 15225:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  In vitro diagnostikos medicinos priemonės. Medžiagos kiekio biologiniuose mėginiuose matavimas. Kalibravimo ir kontrolinių medžiagų verčių metrologinė sietis (ISO 17511:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  In vitro diagnostikos medicinos priemonės. Medžiagos kiekio biologiniuose mėginiuose matavimas. Kalibravimo ir kontrolinių medžiagų katalizinės fermentų koncentracijos verčių metrologinė sietis (ISO 18153:2003) | — | |

ESO (1)

Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas

(ir pamatinis dokumentas)

Pakeisto standarto duomenys

Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data

1 pastaba

CEN

EN 375:2001

Gamintojo su reagentais, profesionalų naudojamais in vitro diagnostikai, pateikiama informacija

—

CEN

EN 376:2002

Gamintojo informacija, teikiama su reagentais, naudojamais vidinei diagnostikos in vitro kontrolei

—

CEN

EN 556-1:2001

Medicinos priemonių sterilizavimas. Reikalavimai, keliami medicinos priemonėms, ženklinamoms užrašu „STERILU“. 1 dalis. Reikalavimai, keliami sterilizuotoms medicinos priemonėms

—

CEN

EN 591:2001

Profesionalų naudojami in vitro diagnostikos prietaisai. Naudojimo taisyklės

—

CEN

EN 592:2002

Vidinės diagnostikos in vitro kontrolės prietaisų naudojimo instrukcijos

—

CEN

EN 794-1:1997

Plaučių vėdintuvai. 1 dalis. Ypatingieji reikalavimai intensyviosios slaugos vėdintuvams

—

EN 794-1:1997/A1:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 31 5)

CEN

EN 980:2003

Grafiniai medicinos priemonių ženklinimo simboliai

EN 980:1996

Terminas pasibaigęs

(2003 10 31)

CEN

EN 1280-1:1997

Savitosios anestezinių garintuvų pripildymo sistemos. 1 dalis. Stačiakampės užpleištuotos pripildymo sistemos

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 11 24)

CEN

EN ISO 4135:2001

Anestezijos ir kvėpavimo įranga. Žodynas (ISO 4135:2001)

—

CEN

EN 12286:1998

Diagnostikos in vitro priemonės. Medžiagos kiekio biologinės kilmės mėginiuose matavimas. Pamatinės matavimo tvarkos aprašymas

—

EN 12286:1998/A1:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 11 24)

CEN

EN 12287:1999

Diagnostikos in vitro priemonės. Medžiagos kiekio biologinės kilmės mėginiuose matavimas. Etaloninių medžiagų aprašymas

—

CEN

EN 12322:1999

Diagnostikos in vitro priemonės. Mikrobiologinės mitybinės terpės. Mitybinių terpių kokybės kriterijai

—

EN 12322:1999/A1:2001

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 4 30)

CEN

EN ISO 13485:2003

Medicinos priemonės. Kokybės vadybos sistemos. Reglamentuojantys reikalavimai (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

2006 7 31

CEN

EN 13532:2002

Bendrieji reikalavimai, keliami automatinėms in vitro diagnostikos medicinos priemonėms

—

CEN

EN 13612:2002

Diagnostikos in vitro medicinos priemonių eksploatacinių charakteristikų įvertinimas

—

CEN

EN 13640:2002

Diagnostikos in vitro reagentų patvarumo nustatymas

—

CEN

EN 13641:2002

Infekcijos, susijusios su in vitro diagnostikos reagentais, rizikos pašalinimas arba sumažinimas

—

CEN

EN 13975:2003

In vitro diagnostikos medicinos priemonių priėmimo bandymuose taikytinos bandinių ėmimo procedūros. Statistiniai aspektai

—

CEN

EN 14254:2004

In vitro diagnostikos medicinos priemonės. Žmonėms skirti vienkartiniai mėginių, išskyrus kraujo, ėmimo indai

—

CEN

EN 14820:2004

Vienkartiniai žmogaus veninio kraujo mėginių ėmimo indai

—

CEN

EN ISO 14937:2000

Sveikatos priežiūros gaminių sterilizavimas. Bendrieji sterilizuojančiojo veiksnio apibūdinimo ir medicinos priemonių sterilizavimo proceso gerinimo, patvirtinimo ir einamojo tikrinimo reikalavimai (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Medicinos priemonės. Rizikos valdymo taikymas medicinos priemonėms. 1 keitinys. Loginis reikalavimų pagrindas (ISO 14971:2000)

—

EN ISO 14971:2000/A1:2003

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 3 31)

CEN

EN ISO 15197:2003

In vitro diagnostikos tyrimo sistemos. Reikalavimai, keliami automatinio gliukozės kiekio kraujyje tikrinimo sistemoms cukriniam diabetui valdyti (ISO 15197:2003)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatūra. Medicinos priemonių nomenklatūros sistemos, skirtos reguliavimo duomenų mainams, reikalavimai (ISO 15225:2000)

—

CEN

EN ISO 17511:2003

In vitro diagnostikos medicinos priemonės. Medžiagos kiekio biologiniuose mėginiuose matavimas. Kalibravimo ir kontrolinių medžiagų verčių metrologinė sietis (ISO 17511:2003)

—

CEN

EN ISO 18153:2003

In vitro diagnostikos medicinos priemonės. Medžiagos kiekio biologiniuose mėginiuose matavimas. Kalibravimo ir kontrolinių medžiagų katalizinės fermentų koncentracijos verčių metrologinė sietis (ISO 18153:2003)

—

| 1 pastaba | Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data (angl.„dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba

Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data (angl.„dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita.

| 3 pastaba | Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3 pastaba

Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

PASTABA:

| — | Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede. |
| --- | --- |

—

Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede.

| — | Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacijos:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(3)  OL L 217, 1998 8 5, p. 18.

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/20

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(2005/C 240/04)

(Tekstas svarbus EEE)

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Prancūzija

Pagalbos Nr.: E 10/2005

Pavadinimas: Prancūzija licencijos mokestis

Tikslas: finansuoti Prancūzijos valstybinį transliuotoją France Télévision

Teisinis pagrindas: Loi no 49-1032 du 30 juillet 1949

Biudžetas: suma keičiasi kasmet

Trukmė: šiuo metu vykdomas valstybinio transliuotojo France Télévision finansavimas remiasi pirmiau minėtu statusu

Kita informacija: Komisijos sprendimas, kuriame teigiama, kad pagalba, skirta France Télévision, yra valstybinė pagalba, kaip apibrėžta procedūrinio reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b dalyje. Komisijos prašymu, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo iš dalies pakeisti kai kuriuos Prancūzijos valstybinio transliuotojo finansavimo schemos aspektus, siekiant užtikrinti suderinamumą su bendrąja rinka

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen päivämäärä:

Jäsenvaltio: Luxemburg

Tuen numero: N 205 C/2004 ja N 205 D/2004

Nimike: Puitelaki, joka koskee tukea pienille ja keskisuurille yrityksille

Tarkoitus: Ympäristönsuojelu, T&K-toimien edistäminen

Oikeusperusta: loi portant création d'«un cadre général des régimes d'aides en faveur du secteur des classes moyennes»

Talousarvio: 1 miljoona EUR (ympäristö) ja 500 000 EUR (T&K)

Tuen intensiteetti tai määrä:

| — | Enintään 40 % ympäristötukeen ilman lisiä, |
| --- | --- |

—

Enintään 40 % ympäristötukeen ilman lisiä,

| — | 100 % + 15 % saastuneiden alueiden kunnostamiseen, |
| --- | --- |

—

100 % + 15 % saastuneiden alueiden kunnostamiseen,

| — | 25 %, 50 % ja 75 % tutkimustukeen tutkimusvaiheen perusteella ilman lisiä |
| --- | --- |

—

25 %, 50 % ja 75 % tutkimustukeen tutkimusvaiheen perusteella ilman lisiä

Kesto: 6 vuotta

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė

Pagalbos Nr.: N 206/2003

Pavadinimas: Subsidija kroviniams gabenti vandens transportu

Tikslas: Skatinti krovinių vežimą keliais keisti gabenimu vandens transportu, suteikiant pagalbą naujoms/esamoms pakrantės, artimojo susisiekimo jūra ar vidaus vandenų keliais paslaugoms, jei bus vengiama vežimo sunkvežimiais ir jei tai bus naudinga aplinkai Jungtinėje Karalystėje.

Teisinis pagrindas: Transport Act 2000, section 272; Transport (Scotland) Act 2001, section 71

Biudžetas: Krovinių transportavimo priemonių subsidijavimo schemai ir subsidijai kroviniams gabenti vandens transportu bus skirtas bendras 60 milijonų £ biudžetas.

Trukmė: 6 metai

Kita informacija: Ši schema papildo esamą krovinių transportavimo priemonių subsidijavimo schemą (1)

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Sprendimo priėmimo data::

Valstybė narė: Prancūzija

Pagalbos Nr.: N 312/2003

Pavadinimas: Technologijų ir pramonės centrų (Centres Techniques Industriels — CTI) bei Technologijų plėtros profesinių centrų finansavimo būdų reforma

Tikslas: Skatinti mašinų gamybos gaminius, vartotojų prekes ir statybines medžiagas. (Vartotojų prekių, mašinų gamybos ir statybinių medžiagų sektoriai)

Teisinis pagrindas: loi 2001-692 du 1er août 2001 et loi de finance annuelle

Trukmė: Nuo Komisijos patvirtinimo datos iki 2004 m. gruodžio 31 d.

Kita informacija: Gavėjas: Technologijų ir pramonės centrai ir Technologijų plėtros profesiniai centrai, savo veiklą vykdantys vartotojų prekių, mašinų gamybos ir statybinių medžiagų sektoriuose

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Patvirtinimo data:

Valstybė narė: Vokietija (Saksonijos žemė)

Pagalbos Nr.: N 548/04

Pavadinimas: Pagalba naujų ar originalių produktų ar metodų kūrimui Saksonijos žemėje — Schemos NN 32/98 pratęsimas

Tikslas: MTTP

Teisinis pagrindas: Förderrichtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit über die Gewährung von Zuwendungen für Projekte zur Entwicklung neuer oder neuartiger Produkte und Verfahren im Freistaat Sachsen (Einzelbetriebliche Projektförderung) vom 7. Februar 2001;

Vorläufige Sächsische Haushaltsordnung (SäHo) vom 19. Dezember 1990;

Vorläufige Verwaltungsvorschrift zu §§ 23, 44 SäHo

Biudžetas: 225 mln. EUR

Intensyvumas arba suma: 50 % — pramonės tyrimams; 25 % — pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje vystymui; papildomai 10 % — MVĮ priemoka (kur taikytina); papildoma 10 % priemoka — veiksmingam viešųjų MTTP įstaigų ir įmonių bendradarbiavimui.

Trukmė: 2005 1 1 — 2009 12 31

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Priėmimo data:

Valstybės narės: Italija

Pagalbos Nr.: N 582/04

Pavadinimas: Valstybės pagalba, skirta skatinti biokuro naudojimą/Mokesčių lengvata

Tikslas: Aplinkosauga

Teisinis pagrindas: Art. 21 par. 6 del Decreto Legislativo 25 ottobre 1995 n. 504; legge del 30.12.2004 n. 311 (finanziaria 2005)

Pagalbos intensyvumas arba suma: 561 267 000 EUR

Trukmė: Iki 2010 6 30

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė (Velsas)

Pagalbos nr.: N 597/2003

Pavadinimas: Medienos energijos verslo schema

Tikslas: Schema skirta skatinti Velse naudoti medieną kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Ja finansuojami projektai, padedantys Velse susikurti medienos kuro rinkoms

Teisinis pagrindas: 1967 Forestry Act

Biudžetas: 6 mln. GBP (9 mln. EUR) visą schemos taikymo laiką

Pagalbos intensyvumas arba suma: Iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, su 5 % priedu regionuose, kuriems taikomas 87 straipsnio 3 dalies c punktas, ir 10 % regionams, kuriems taikomas 87 straipsnio 3 dalies a punktas. Papildomi 10 % gali būti pridėti MVĮ

Trukmė: 3 metus (iki 2007 m. rugsėjo mėn)

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Priėmimo data:

Valstybė narė: Belgija (Flandrija)

Pagalbos numeris: N 608/2004

Pavadinimas: Kombinuotos elektros energijos ir šilumos sertifikatai

Tikslas: Aplinkos apsauga (Energetika)

Teisinis pagrindas: Besluit van de Vlaamse regering van 5 maart 2004 houdende de openbaredienstverplichting ter bevordering van de elektriciteitsopwekking in kwalitatieve warmtekrachtinstallaties

Intensyvumas arba suma: Ši priemonė nėra pagalba

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  N 649/2001- JK- Freight Facilities Grant; 2001 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimas.

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/23

---

Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2005/C 240/05)

Šis paskelbimas suteikia teisę pateikti protestą pagal minėto reglamento 7 ir 12d straipsnius. Protestą dėl šios paraiškos per 6 mėnesius nuo paskelbimo reikia pateikti tarpininkaujant valstybės narės kompetetingai institucijai, PPO valstybei narei arba trečiajai šaliai, pripažintai pagal 12 straipsnio 3 dalį. Šiame paskelbime, ypač jo 4.6 punkte, nurodomi paraišką pagrindžiantys duomenys pagal Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 nuostatas.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 2081/92

„CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO“

EB Nr.: IT/00270/2003 1 21

SKVN ( ) SGN (X)

Šis dokumentas yra informacijai skirta apibendrinamoji santrauka. Išsami informacija, ypač galinti dominti gamintojus, kurių gaminiams taikoma atitinkama SKVN ir SGN, pateikiama išsamioje produkto specifikacijoje, kurios reikėtų teirautis nacionalinėse institucijose, asociacijose ar kompetentingose Europos Komisijos tarnybose (1).

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresas: | Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma |
| Telefonas | 06-481 99 68 |
| Faksas | 06-42 01 31 26 |
| El. paštas: | qtc3@politicheagricole.it |

Pavadinimas:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresas:

Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma

Telefonas

06-481 99 68

Faksas

06-42 01 31 26

El. paštas:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Pareiškėjas:

2.1   Pavadinimas: Consorzio di Tutela e valorizzazione degli ortaggi dell'altopiano del Fucino

2.2   Adresas:

| P.zza Torlonia, 91 67051 AVEZZANO (AQ) |
| --- |
| Telefonas (39) 863 50 22 31 |

P.zza Torlonia, 91 67051 AVEZZANO (AQ)

Telefonas (39) 863 50 22 31

2.3   Sudėtis: gamintojai ir (arba) perdirbėjai (x) kiti ( )

3.   Produkto rūšis:

klasė 1. 6 švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir javai — Morka

4.   Specifikacijos aprašymas:

(4 straipsnio 2 dalies reikalavimų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Carota dell'Altopiano del Fucino“

4.2   Aprašymas: SGN „Carota dell'Altopiano del Fucino“ taikoma „Daucus carota L.“ paprastųjų morkų veislei, išvedamai iš šių rūšių: MAESTRO (Vilmorin), PRESTO (Vilmorin), CONCERTO (Vilmorin), NAPOLI (Bejo), NANDOR (Clause), DORDOGNE (SG).

Produktui turi būti būdingos šios toliau išvardytos savybės:

forma: cilindro, apvaliu galu, neapaugusi šakniniais plaukeliais;

spalva: intensyvi oranžinė, įskaitant kaklelį.

sudėtis:

sacharozė > 3 %;

betakarotinas > 100 mg/kg;

askorbo rūgštis > 5 mg/kg;

proteinai > 1,2 %;

ląsteliena > 1,2 %;

fizinės savybės: traškus minkštimas ir ryški lūžio linija.

Visų veislių prekinė vertė turi būti Extra arba Prima.

4.3   Geografinė vietovė: „Carota dell'Altopiano del Fucino“ gamybos vietovė sutampa su Altopiano del Fucino plokščiakalniu.

Ribojama „Strada Provinciale Circonfucense“ (juosiančio Fucino srities kelio), ji apima į ūkio kelius ir numeruotus sklypus sudalintas žemes (sritis), priklausančias šiems Aquila srities municipalitetams: Avezzano ir aplinkines gyvenvietes, Celano ir aplinkines gyvenvietes, Cerchi, Aielli, Collarmele, Pescina ir aplinkines gyvenvietes, S.Benedetto dei Marsi, Gioia nei Marsi ir aplinkines gyvenvietes, Lecce dei Marsi, Ortucchio, Trasacco, Lecce dei Marsi.

4.4   Kilmės vietos įrodymas: morkos Altopiano del Fucino laukuose pradėtos auginti 1950 metais. Iš šios daržovės auginimo gaunamos pajamos sudomino ūkininkus, kurie ilgainiui įtraukė morkas į įprastą Altopiano del Fucino taikomą augalų sėjomainą.

Be ekonominės naudos, morkų auginimas prailgino sėjomainos rotaciją, o tai žymiai sumažino neigiamų reiškinių, pvz., fitopatologijos vystymąsi ar dirvos nualinimą, sukėlusių rimtų problemų Fucino pasėliams. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad teisinga pasėlių rotacija šiandien priklauso nuo bulvinių ir runkelinių nematodų kontrolės, kuri tapo galima pradėjus auginti morkas, bet ne nuo anksčiau vykdytos fumigacijos nematocidais.

Nuo šiol pasiekta šios žemės ūkio kultūros auginimo sėkmė, lėmusi jos dominuojantį vaidmenį ir viso Altopiano del Fucino daržovių sektoriaus pakilimą, pastebima dėl populiarumo ir įgyto pripažinimo vietinėse bei tarptautinėse rinkose. Šis pripažinimas daugelį veiklos vykdytojų, parduodančių iš kitų gamybos vietovių kilusius produktus, paskatina naudotis nuoroda „Fucino“. Todėl iškyla būtinybė apsaugoti produkto kilmę taikant procedūras, leidžiančias užtikrinti skirtingų gamybos etapų atsekamumą, kontroliuoti gamintojus ir kadastrinius sklypus, kuriuose auginamos Fucino morkos, įrašytus į registrus ad hoc. Tokius patikrinimus atliks kontrolės įstaiga. Ši, Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (Žemės ūkio ir miškų politikos ministerija) patvirtinta įstaiga, visų pirma turės patikrinti, ar gaminys „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP“ atitinka specifikacijos nuostatas.

4.5   Gamybos būdas: yra įprastiniai morkų auginimo metodai, kurie pagal gamybos technologiją gali būti skirstomi į šiuos etapus:

suariamas sėjai skirtas dirvos sluoksnis; paviršius gerai išlyginamas; suplūkiamas; siekiant išvengti dėl organinių medžiagų irimo atsirandančio šaknų parudavimo augimo ciklo metu, organinės trąšos nenaudojamos.

Siekiant vienodo sėklų pasiskirstymo ir optimalaus tankumo, sėjama tik mechaniniu būdu. Sėklos sėjamos eilėmis 35–40 cm atstumu, o eilėse sėklos paskirstomos nuo 5 iki 7 cm pločio juostose arba dviejose ištisinėse eilėse. Sėklos sėjamos į 0,5–1,5 cm gylį.

Pasėlių rotaciją privalu vykdyti mažiausiai kas 4 metus.

Auginimo technologijos paprastai įgyvendinamos taikant mechanizuotus būdus.

Siekiant užtikrinti darnų šaknų be išlinkimų ir tūrio pokyčių vystymąsi, mažiausiai vieną kartą purenama dirva ir ravimos piktžolės; kad kaklelis nepažaliuotų, augalus mažiausiai vieną kartą reikėtų apkaupti.

Laistoma dažnai, bet nedideliu vandens kiekiu, vieno laistymo metu neviršijant 400 mc/ha; tam naudojami purkštuvai.

Vasaros metu (liepos ir rugpjūčio mėnesiais) laistoma, jei būtina, naktį ar vėliausiai per pirmąsias ankstaus ryto valandas. Derlius nurenkamas pagal subrendimo laipsnį, atsižvelgiant į produkto paskirtį ir pakuotės rūšį; vadovaujamasi Bendrijos teisės nustatytomis kokybės taisyklėmis ir 4.2 punkte nurodytomis savybėmis.

Saugojimui skirtų morkų derlius turi būti nurenkamas joms subrendus, o ne prieš augalo rūšiai būdingą terminą, atsižvelgiant į klimato kaitą, siekiant jas išlaikyti ir išsaugoti juslines bei kokybines savybes. Vasaros metu (liepos ir rugpjūčio mėnesiais), siekiant apsaugoti produktus nuo saulės spindulių, derlius nuimamas per pirmąsias ankstaus ryto valandas arba vėlyvą popietę

Morkų derlių nuėmus, į pakavimo centrus turi būti nuvežtos ne vėliau kaip per keturias valandas arba, siekiant išlaikyti jų traškumą, odelės spalvą ir jų skonį, nuplovus ir supakavus, morkos užšaldomos.

4.6   Sąsajos su geografine vietove: Išskirtinė produkto gausa aptariamojoje vietovėje paskatino susijusių suruošimo išsiuntimui ir pakavimo veiklų vystymąsi, morkų perdirbimo į gabalėlius ar sultis įmonių steigimąsi. Visa tai prisidėjo prie sistemos sukūrimo, vienijančios puikias vietovės dirvos ir klimato sąlygas, aukšto lygio sektoriaus veiklos vykdytojų (ūkininkų ir prekybininkų) specializaciją ir gero perdirbimo infrastruktūros išvystymo, pelniusių vietovei morkų auginimo vietovės pripažinimą.

„Altopiano del Fucino“ vietovė, visų pirma gerai žinoma kaip daržovių gamybos vietovė, yra Italijos centrinės dalies pietuose, vadinamame parkų regionu Regione dei Parchi, Abrucio (Abruzzo) srityje.

Visa vietovė — lygumų kraštas, esantis 700 m aukštyje virš jūros lygio; 16 000 ha ploto teritoriją supa ekologiniu požiūriu vertingi Abrucio nacionalinio parko Parco nazionale d'Abruzzo, Velino-Sirente regioninio parko ir Ernici-Simbruini kalnai.

Kaip žemės ūkio vietovė ji žinoma tik nuo 19 a. pabaigos, nuo tada kai buvo baigti princo Alessandro Torlonia inicijuoti nusausinimo darbai plote, laikytame trečiuoju pagal dydį Italijos ežeru: Il Lago del Fucino.

Atsižvelgiant į šiuos faktus, „l'Altopiano del Fucino“ gali būti vadinama „jauna, aukšto produktyvumo ir neužteršta teritorija“, kurioje augančioms daržovėms dėl dirvos savybių ir išskirtinai palankaus klimato suteikiamos europiečių vartotojų mėgiamos ir pripažįstamos ypatingos juslinės bei maistinės savybės.

Dirva yra smėlinga ir dumbluota, turinti ypač daug aktyviųjų klinčių, su pH reakcija nuo beveik šarminės iki šarminės, su dideliu organinių medžiagų kiekiu priskirtinų gausioms Fucino fermerių kas dveji metais naudojamoms organinėms trąšoms.

Klimatui įtaką daro kalnų grandinės, aukštis ir santykinė drėgmė, atsirandanti dėl tankaus kanalų tinklo, kuriuo užtikrinamas vandens poreikis auginimo metu ir žiemai reikalingo vandens pertekliui sukaupti. Žiemos paprastai būna atšiaurios ir lietingos, o vasarą, daugiausia nuo liepos ir iki rugpjūčio vidurio, visoje teritorijoje tvyro karštis; dėl vietovės aukščio rugpjūčio mėnesį susidaro didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas.

Nusausinus žemes, pirmiausiai buvo pradėtos auginti bulvės ir cukriniai runkeliai, vėliau — kitos žemės ūkio kultūros, įskaitant Altopiano del Fucino pradėtas auginti morkas ne tik geresnei pasėlių rotacijai užtikrinti, bet taip pat teikti paramą gilesnei pačių ūkininkų iniciatyva pasirinktai specializacijai, derančiai su jų vykdomos veiklos pobūdžiu.

Dėl išskirtinių, vietovės joms suteiktų ypatybių, morkos tapo pagrindine Fucino žemės ūkio kultūra.

Fucino užaugintos morkos, ypač atsižvelgiant į dirvos tipologiją, kuri yra biri ir neturi karkaso, pasižymi tuo, kad jos neapaugusios šakniniais plaukeliais, lapų išsiskleidimo vietoje neturi gilių rumbų, jų odelė lygi, spalva — ryški oranžinė, šaknies forma — cilindro su apvaliu galu; be to, kitos savybės galėtų būti siejamos su maistingosiomis medžiagomis: atkreiptinas dėmesys į „Altopiano del Fucino“ morkose esamą didelio askorbo rūgšties kiekio (5 mg/kg) ir bendrojo cukraus kiekio santykį. Gliucidų kiekis viršija vidutinę normą ir turi 1,2 % proteinų, o dėl esamos ląstelienos (1,8 %), ypač gerai absorbuojami mikroelementai (kalcis, geležis, fosforas ir kalis).

„Carota dell'Altopiano del Fucino“ morkose esantys vitaminai yra dar viena iš daugelio produktui būdingų išskirtinių savybių: jose yra ypač daug tiaminų, riboflavino ir, visų pirma, karotino (>100 mg/kg).

4.7   Kontrolės įstaiga::

| Pavadinimas: | AGROQUALITA |
| --- | --- |
| Adresas: | Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma |
| Telefonas | 06-47 82 24 63 |
| Faksas | 06-47 82 24 39 |

Pavadinimas:

AGROQUALITA

Adresas:

Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma

Telefonas

06-47 82 24 63

Faksas

06-47 82 24 39

4.8   Ženklinimas etiketėmis:: Produktas turi būti parduodamas ad hoc naujoje, pagamintoje iš medienos, kartono ar plastiko pakuotėje su etikete, kurioje yra šios nuorodos:

nuoroda „CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO“ IGP INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA (SNG, saugoma geografinė nuoroda), kuri įrašoma mažiausiai du kartus didesnėmis raidėmis už kitas, visos sudaromosios etiketės įrašo dalys apie gamybos ir pakavimo įmonių pavadinimus, adresus bei visas kitas pagal atitinkamus teisės aktus būtinas nuorodas.

Kitą nei šioje specifikacijoje numatytą informaciją suteikti draudžiama.

Produktai, kurių gamybai morkos „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP“ naudojamos kaip žaliava, net jei paruošti gamybai ir perdirbti, gali būti pateikti vartoti turinčioje šią nuorodą pakuotėje be Bendrijos logotipo su sąlyga, kad:

patvirtinta „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP“ SGN yra vienintelė pardavimui skirtame gaminyje esanti morkų veislė;

„Carota dell'Altopiano del Fucino IGP“ SGN naudotojai įrašyti ad hoc registre, kuriame informaciją vien tik apie saugomos nuorodą atnaujina Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (Žemės ūkio ir miškininkystės politikos ministerijos) pripažinta ir jos kontroliuojama įstaiga.

Tais atvejais, kai „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP“ naudojama kartu su kitais ingredientais, pagal galiojančius teisės aktus nuoroda į ją gali būti pateikta, kaip į vieną iš sudaromųjų produkto dalių arba leidžiama nurodyti į kokius produktus ji buvo perdirbta, ar kokių produktų gamybai naudota.

Logotipas

Logotipas „Carota dell'Altopiano del Fucino“ nurodoma viršutinėje dalyje žalia spalva Pantone P.C.S. (S 274-1 CVS), apibrėžta kontūru, Cooper blk hd bt šrifto raidėmis, kurių aukščių kreivės viršūnė siekia įrašo (Altopiano) centrinę dalį ir žemėja galinėje dalyje (Fucino). Apatinėje dalyje yra Arial rounded mt bold baltos spalvos šrifto įrašas INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA, išsiskiriantis Pantone reflex blue mėlynos spalvos fone. Įrašo kairėje pusėje yra EB SGN logotipas.

4.9   Nacionaliniai reikalavimai: —

---

(1)  Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, Žemės ūkio produktų kokybės kontrolės padalinys, B-1046 Briuselis.

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/28

---

Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2005/C 240/06)

Šis paskelbimas suteikia teisę pateikti protestą pagal minėto reglamento 7 ir 12d straipsnius. Protestą dėl šios paraiškos per 6 mėnesius nuo paskelbimo reikia pateikti tarpininkaujant valstybės narės kompetetingai institucijai, PPO valstybei narei arba trečiajai šaliai, pripažintai pagal 12 straipsnio 3 dalį. Šiame paskelbime, ypač jo 4.6 punkte, nurodomi paraišką pagrindžiantys duomenys pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 nuostatas.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 2081/92

„PATACA DE GALICIA“ ARBA „PATACA DE GALICIA“

Nr. EB: ES/00205/2001 9 6

SKVN ( ) SGN (X)

Ši santrauka yra parengta informacijos tikslams. Suinteresuotiems asmenims, ypač SGN gamintojams, norintiems gauti išsamesnės informacijos, siūloma jos ieškoti pilnoje nacionalinių arba Europos Komisijos kompetentingų tarnybų (1) taisyklių versijoje.

1.   Valstybės narės kompetentinga tarnyba

| Pavadinimas: | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  Dirección General de Alimentación.
  Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales |
| --- | --- |
| Adresas: | Paseo Infanta Isabel, 1, E–28071, Madrid. |
| Telefonas | (34) 913 47 53 94 |
| Faksas | (34) 913 47 54 10 |

Pavadinimas:

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.

Dirección General de Alimentación.

Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales

Adresas:

Paseo Infanta Isabel, 1, E–28071, Madrid.

Telefonas

(34) 913 47 53 94

Faksas

(34) 913 47 54 10

2.   Pareiškėjų grupė

2.1.A)   Pavadinimas: S.A.T. N447 XUGA — A LIMIA.

2.2.A)   Adresas: Porto Alto. Xinzo de Limia. OURENSE.

2.1.B)   Pavadinimas: Cooperativa de Santaballa

2.2.B)   Adresas: Santaballa. Vilalba. LUGO.

2.3)   Sudėtis: gamintojai ir (arba) perdirbėjai (X) kiti ( )

3.   Produkto tipas

1.6. klasė — Vaisiai, daržovės ir grūdai — bulvės.

4.   Specifikacija

(4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Pataca de Galicia“ arba „Patata de Galicia“.

4.2.   Aprašymas: Produktas apibrėžiamas kaip Solanum tuberosum L rūšies, „KENNEBEC“ veislės gumbavaisiai, skirti žmonių maistui.

Saugomos kilmės bulvės turi būti ne mažesnio nei 40 mm ir ne didesnio kaip 80 mm skersmens. Skersmuo apskaičiuojamas matuojant kvadratinės angos, per kurią bulvė paprastai ir nesunkiai pralenda, ilgį mm.

„Pataca de Galicia“ saugomos kilmės vietos nuorodos bulvėms būdinga:

gumbavaisių forma: apvali arba pailga.

negilios akutės.

plona ir lygi odelė.

odelės spalva: šviesiai geltona.

Nuluptos bulvės spalva: balta.

Tekstūra: kieta palietus ir krakmolinga išvirus, tvirta burnoje.

tinkamumas vartoti: labai tinkamos dėl didelio sausosios masės kiekio bei dėl spalvos, aromato ir skonio ypatybių paruošus.

kitos savybės: sausoji masė sudaro ne mažiau nei 18 %, o redukuojančių cukrų kiekis sudaro ne daugiau kaip 0,4 %.

4.3.   Geografinė vietovė: Saugomos geografinės nuorodos produktai gali būti gaminami ir pakuojami teritorijoje, apimančioje keturias Autonominės Galisijos Bendruomenės subzonas:

Bergantiños (Coruña): apimanti Carballo, Coristanco, Laracha, Malpica ir Ponteceso savivaldos vienetus.

Terra Cha-A Mariña (Lugo): apimanti Abadín, Alfoz, Barreiros, Cospeito, Foz, Lourenzá Mondoñedo, Ribadeo, Trabada, Valadouro, Vilalba ir Xermade savivaldos vienetus.

Lemos (Lugo): apimanti Monforte, Pantón ir Saviñao savivaldos vienetus.

A Limia (Ourense): apimanti Baltar, Os Blancos, Calvos de Randín, Porqueira, Rairíz de Veiga, Sandiás, Sarreaus, Trasmiras, Vilar de Santos ir Xinzo de Limia savivaldos vienetus; Allaríz savivaldos vieneto Coedo ir Torneiros apylinkes; Cualedro savivaldos vieneto Atas, Cualedro, Lucenza, Vilela ir A Xironda apylinkes; Vilar de Barrio savivaldybės Bóveda, Padreda, Seiró ir Vilar de Barrio apylinkes bei Xunqueira de Ambía savivaldos vieneto A Abeleda, Bobadela a Pinta, A Graña ir Sobradelo apylinkes.

4.4.   Kilmės įrodymas: „Pataca de Galicia“ saugoma geografinė nuoroda gali būti suteikiama tik valgomosioms Kennebec veislės bulvėms, išaugintoms iš sertifikuotos sėklos arba iš to paties ūkio patikrintos sėklos, sodinamos pakartotinai, tinkamoje (be jokio užkrato) žemėje, kuri yra pirmiau minėtose subzonose ir yra įregistruota Kontrolės tarybos registre.

Tokiu pat būdu tik sandėliai ir pakavimo įmonės, įsisteigusios šiose subzonose ir įregistruotos atitinkamuose Kontrolės tarybos registruose, gali užsiimti atitinkamo „Pataca de Galicia“ SGN produkto pakavimu.

Atitinkami produktai sandėliuojami ir pakuojami nurodytose subzonose siekiant išsaugoti ypatingas jų savybes. Dažniausiai sandėliai ir pakavimo įmonės yra įsisteigusios rajonuose, kur auginami aukščiausios kokybės produktai, o tai suteikia galimybę paprasčiau ir veiksmingiau vykdyti kontrolę. Tuo taip pat siekiama sumažinti galimo galutinio produkto kokybės pablogėjimo dėl transportavimo (padidėjusi apdaužymo rizika, netinkama temperatūra ir t.t.) ir netinkamų saugojimo sąlygų.

Pagal bendrus produktų sertifikavimo įstaigoms taikomus kriterijus, nustatytus standarte EN — 45011, Kontrolės taryba užtikrina produktų atsekamumą taikydama užsėtos žemės patikrinimų, identifikavimo ir kontrolės programą, kurią vykdo Kontrolės tarybos personalas, kaip nurodyta kasmetinės sėjos deklaracijoje. Kontrolės taryba taip pat samdo išorės bendrovę (nepriklausančią sektoriui) kontrolės ir kokybės gerinimo programai, apimančiai sandėliavimo, tvarkymo, pakavimo ir ženklinimo procesus, vykdyti.

4.5.   Gamybos būdas: Pagal SGN saugomas galutinis produktas turi mažiausiai atitikti šiuos kokybės reikalavimus: jis turi turėti išorinius veislei būdingus požymius, bulvės turi būti nepažeistos, neapdaužytos ir neapkapotos, sveikos, švarios ir gerai susiformavusia odele, tvirtos ir nesudygusios, be išorinių trūkumų, dėmių, įpjovų, deformacijų arba spalvinių trūkumų, nesudžiūvusios ir be keistų skonių ar kvapų.

Bulvės auginamos tradiciniais būdais, dvejus metus iš eilės jų nesodinant tame pačiame plote, nesėjant nesertifikuotos arba ne iš to paties ūkio gautos sėklos, kiekvienam daigui paliekant 75 × 32–35 cm plotelį, naudojant organines trąšas ir palaikant tinkamą anglies ir azoto pusiausvyrą. Privaloma bulves apkaupti ir nelaistyti likus trisdešimčiai dienų iki derliaus nuėmimo.

Didžiausias leidžiamas Kontrolės tarybos kontroliuojamo produkto pardavimo kiekis iš nedrėkinamos žemės yra 22 000 kg/ha, o iš drėkinamos — 35 000 kg/ha.

Pakuojamos bulvės turi būti vienodo dydžio (nuo 40 iki 80 mm) ir kilmės. Pakuotės turi būti iš anksto patvirtintos Kontrolės tarybos. Jos gali būti 15, 10, 5, 4, 3, 2 ir 1 kg neto masės talpos. Išimties tvarka restoranų ar viešbučių sektoriui skirti produktai gali būti pakuojami į 25 kg talpos pakuotes.

SGN saugomos bulvės, vežamos atskirai, specialiai pritaikytose transporto priemonėse, ir saugomos tam tinkamose ir Kontrolės tarybos patvirtintose vietose.

4.6.   Sąsaja:

su istorija

Bulvių auginimas Galisijoje minimas dar nuo 1607 m., tačiau jo svarba ir reikšmė visuomenei atsiskleidė XVIII amžiaus viduryje kartu su pirmaisiais valstiečių ir dešimtinės rinkėjų nesutarimais (1736 m.). Labiausiai bulvių auginimas paplito po 1768–1769 m. grūdų krizės ir nuo tada jis tapo labai svarbiu regiono demografinės raidos veiksniu.

Nuo XVIII amžiaus pabaigos bulvių auginimas tiek drėkinamoje tiek nedrėkinamoje žemėje tapo labai išskirtiniu Galisijos agrarinio landšafto bruožu, o bulvės, be abejonės, — pagrindiniu žmonių ir gyvulių (ypač galvijų ir kiaulių) maisto komponentu.

Bulvių pasirodymas ir jų auginimo paplitimas labai prisidėjo prie prasimaitinimui skirtų skirtingų pasėlių plėtros; iki šių dienų jos sudaro dalį beveik visų Galisijos sėjomainų.

su gamta:

Reljefas: bendrai tariant, Galisijos aukštumos teritorijos labai tinkamos miškininkystės plėtrai ir intensyviai gyvulininkystei; tarpinėse teritorijose vystoma ekstensyvi žemdirbystė ir gyvuliai ganosi palaidi; žemumos — puiki terpė vaisiams ir daržovėms auginti.

Klimatas: dėl klimato sąlygų, dirvos sudėties, kruopščios auginimo praktikos Autonominės Galisijos Bendruomenės subzonose, kuriose auginamos šios bulvės, gautas produktas pasižymi išskirtine kulinarine kokybe. Dėl šių priežasčių, gerai žinomų tiek prekybininkų tiek vartotojų, kokybiškos Galisijos bulvės labai vertinamos ir jų kaina regioninėse bei nacionalinėse rinkose yra aukštesnė nei kitų rūšių bulvių.

Atitinkamos klimato sąlygos, t.y. aukštas kritulių lygis atitinkamose subzonose (1 000–1 500 mm per metus) ir švelni temperatūra suteikia palankias sąlygas puikiai augti bulvių pasėliams be papildomo dirvos drėkinimo, tokiu būdu gumbavaisiai auga nuolat. Dėl sausojo laikotarpio rugpjūtį ir rugsėjį, kai dirvoje trūksta vandens, iki derliaus nuėmimo gumbavaisiai praranda vandeningumą ir puikiai subręsta, susiformuoja lygi ir stangri odelė, o dėl šių dviejų veiksnių (odelės susiformavimo ir vandeningumo netekimo) bulves lengviau išlaikyti ir pagerėja jų kulinarinė kokybė.

su dirva: rekomenduojama dirva, kurios tekstūra biri, ne akmeninga ir kurios organinių medžiagų lygis nėra labai aukštas. Atitinkamose teritorijose dominuoja molingos ir molingos — smėlingos dirvos, kurių pH svyruoja nuo 5 iki 6,5 — tinkamiausias bulvių pasėliams. Tokia dirvos tekstūra sąlygoja plonos ir lygios gumbavaisio odelės susiformavimą; taip pat dėl jos gumbavaisiai iš žemės iškasami švarūs (nebūtina jų plauti). Silpnai rūgštus Ph apsaugo pasėlius nuo šašligės (šios ligos pažeistų gumbavaisių odelė šiurkšti ir šašuota, o dėl tokios nepatrauklios išvaizdos juos sunku parduoti).

Gausus dirvos tręšimas mėšlu (25 –30 T/ha) labai prisideda prie labai geros galutinės kulinarinės bulvių, išaugintų tokiomis ypatingomis sąlygomis, kokybės.

4.7.   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | Consejo Regulador de la Denominación Específica „Pataca de Galicia“ |
| --- | --- |
| Adresas: | Finca Devesa, s/n. N-525, p.k. 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense. |
| Telefonas | 988–462650. |
| Faksas | 988–462650 |

Pavadinimas:

Consejo Regulador de la Denominación Específica „Pataca de Galicia“

Adresas:

Finca Devesa, s/n. N-525, p.k. 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense.

Telefonas

988–462650.

Faksas

988–462650

Kontrolės taryba atitinka EN 45011 standartą pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 10 straipsnio nuostatas.

4.8.   Ženklinimas: Ant visų pakuočių, kuriose yra saugomas produktas, turi būti išspausdintas kilmės vietos logotipas ir žodžiai Saugoma geografinė nuoroda „Pataca de Galicia“, užimantys trečdalį pakuotės priekinės dalies. Ant kiekvienos pakuotės taip pat turi būti kontrolės tarnybos išduotos numeruotos etikečių nugarėlės su kilmės vietos logotipu.

4.9.   Nacionaliniai reikalavimai:

| — | 1970 m. gruodžio 2 d. įstatymas Nr. 25/70 dėl vynuogynų, vyno ir alkoholio statuso. |
| --- | --- |

—

1970 m. gruodžio 2 d. įstatymas Nr. 25/70 dėl vynuogynų, vyno ir alkoholio statuso.

| — | 1972 m. kovo 28 d. Dekretas 835/1972 dėl Įstatymo 25/1970 įgyvendinimo taisyklių. |
| --- | --- |

—

1972 m. kovo 28 d. Dekretas 835/1972 dėl Įstatymo 25/1970 įgyvendinimo taisyklių.

| — | 1994 m. sausio 25 d. įsakymas, nustatantis Ispanijos teisės aktų ir — reglamento EEB Nr. 2081/92 koreliaciją žemės ūkio ir maisto produktų saugomų kilmės vietų ir saugomų geografinių nuorodų srityje. |
| --- | --- |

—

1994 m. sausio 25 d. įsakymas, nustatantis Ispanijos teisės aktų ir — reglamento EEB Nr. 2081/92 koreliaciją žemės ūkio ir maisto produktų saugomų kilmės vietų ir saugomų geografinių nuorodų srityje.

| — | 1999 m. spalio 22 d. Karališkasis dekretas, nustatantis paraiškų dėl įregistravimo Bendrijos saugomų kilmės vietų ir saugomų geografinių nuorodų registre tvarkymo. |
| --- | --- |

—

1999 m. spalio 22 d. Karališkasis dekretas, nustatantis paraiškų dėl įregistravimo Bendrijos saugomų kilmės vietų ir saugomų geografinių nuorodų registre tvarkymo.

---

(1)  Europos Komisija, Žemės ūkio generalinis direktoratas, Žemės ūkio produktų kokybės skyrius, B–1049 Briuselis.

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/32

---

Paraiškos dėl registravimo paskelbimas pagal reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2005/C 240/07)

Šis paskelbimas suteikia teisę pateikti protestą pagal minėto reglamento 7 ir 12d straipsnius. Protestą dėl šios paraiškos per 6 mėnesius nuo paskelbimo reikia pateikti tarpininkaujant valstybės narės kompetetingai institucijai, PPO valstybei narei arba trečiajai šaliai, pripažintai pagal 12 straipsnio 3 dalį. Šiame paskelbime, ypač jo 4.6 punkte, nurodomi paraišką pagrindžiantys duomenys pagal Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 nuostatas.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 2081/92

„CLEMENTINE DE CORSE“

NR. EB FR/00300/2003 7 2

SKVN ( ) SGN (X)

Šis dokumentas yra informacijai skirta apibendrinamoji santrauka. Išsami informacija, ypač galinti dominti gamintojus, kurių gaminiams taikoma atitinkama SKVN ar SGN, pateikiama išsamioje produkto specifikacijoje, kurios reikėtų teirautis nacionalinėse institucijose ar kompetentingose Europos Komisijos tarnybose (1).

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga

| Pavadinimas: | Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adresas: | 51, rue d'Anjou 75008 Paris |
| Telefonas | +33 1 53 89 80 00 |
| Faksas | +33 1 42 25 57 97 |
| El. paštas: | info@inao.gouv.fr |

Pavadinimas:

Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.)

Adresas:

51, rue d'Anjou 75008 Paris

Telefonas

+33 1 53 89 80 00

Faksas

+33 1 42 25 57 97

El. paštas:

info@inao.gouv.fr

2.   Pareiškėjų grupė

2.1   Pavadinimas: Association pour la Défense et la Promotion de la Clémentine de Corse (APRODEC)

2.2   Adresas:

| Maison Verte 15, avenue Jean Zuccarelli — 20200 Bastia |
| --- |
| Telefonas 04 95 31 74 34 |
| Faksas 04 95 31 74 34 |
| El. paštas: www.aprodec@wanadoo.fr |

Maison Verte 15, avenue Jean Zuccarelli — 20200 Bastia

Telefonas 04 95 31 74 34

Faksas 04 95 31 74 34

El. paštas: www.aprodec@wanadoo.fr

2.3   Sudėtis: gamintojai ir (arba) perdirbėjai (X) kiti ( ): daigynų savininkai

3.   Produkto rūšis

klasė 1.6 Vaisiai, daržovės ir neperdirbti arba perdirbti javai

4.   Specifikacijos aprašymas

(4 straipsnio 2 dalyje nurodytų sąlygų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Clémentine de Corse“

4.2   Aprašymas: „Korsikos klementinos“ — tai besėklės klementinos (Citrus clémentina), privalančios turėti tokias savybes:

spalva — rausvai-oranžinė, dengianti ne daugiau kaip vieną penktadalį vaisiaus žalios spalvos odelės paviršiaus ploto.

nuo vidutinio iki mažo dydžio, maksimalaus nuo 46 iki 68 mm skersmens vidurinėje vaisiaus dalyje.

mažiausias vaisių sulčių kiekis sudaro 42 %.

rūgštoko skonio.

vidinė branda įvertinama santykiu (E/A), kai (E) — Brix laipsniais išreikštas cukraus kiekis sultyse, o (A) — šių sulčių rūgštingumas, išreikštas 100 gramų tenkančiu citrinos rūgšties kiekiu gramais. E/A santykis turi būti nuo 8 iki 17, esant nuo 0,65 iki 1,4 rūgštingumui.

mažiausiai 30 % vaisių parduodami su vienu ar dviem lapeliais, įsitvirtinusiais prie lapkočio.

4.3   Geografinė vietovė: „Clémentine de Corse“ gamybos geografinė vietovė apima ar iš dalies apima Aukštosios Korsikos (Haute-Corse) ir Korsikos pietinės dalies (Corse-du-Sud) departamentų tam tikrų komunų teritorijas, Viduržemio jūroje sudarančias Korsikos salą. Dažniausiai tai pakrančių vietovėse esanti teritorija, apibūdinama aukščio, nuolydžio ir atstumo nuo jūros kriterijais (žr. 4.6 dalį).

Auginama, derlius nuimamas ir pakuojama turi būti SGN vietovėje.

4.4   Kilmės vietos įrodymas: Visi augintojai yra kontroliuojami ir leidimus iš pareiškėjų grupės bei sertifikavimo įstaigos gauna iš anksto. Iš anksto identifikuojant visus medelyno vaismedžius užtikrinamas atskirų etapų atsekamumas iki pat galutinio vartotojo.

Kiekviename ūkyje yra „Vaismedžių sąrašas“, kuriame aprašyti kelementinų vaismedžiais apsodinti sklypai ir vaismedžių medelynai. Pasinaudojant „Augintojo užrašais“ galima nustatyti augintojo ir vaismedžių medelyne atliktų darbų pobūdį. Kiekviena vaisių derliaus partija identifikuojama pagal augintoją ir pagal vaismedžių medelyną. Šis vežamai į pakavimo punktą partijai suteikiamas identifikavimo kodas išlieka, kai įvežama į pakavimo punktą ir išvežama iš jo, kai išsiunčiama ir vežama.

Pardavimo galutiniam vartotojui etape pakavimo padaliniai identifikuojami pagal kodą, kuris sudaromas iš supakuotos partijos kodo, pakavimo punkto kodo, ūkio kodo ir vaismedžių medelyno, kuriame vaisių partija užauginta, kodo.

4.5   Gamybos būdas: Korsikos citrusinių vaisių augintojų taikoma auginimo sistema yra pagrįsta su agronomija susijusiu atskiro vaismedžių medelyno valdymu.

„Vaismedžių medelynu“ vadinama klementinų vaismedžių visuma, atitinkanti šias sąlygas: sudarytų iš vienos rūšies, kildinamų iš tas pačias savybes turinčios vietovės (dirvožemio, gaunamos saulės šviesos, aukščio atžvilgiu), vienodai ir skirtingai nei kiti ūkio vaismedžių medelynai prižiūrimų (tręšimo, laistymo sanitarinės apsaugos, įvairaus pobūdžio priežiūros, genėjimo, derliaus nuėmimo ir kt. laiko ir būdų atžvilgiu).

Augintojų sukaupta patirtis, per pastaruosius dvidešimtį metų atlikti su agronomija susiję vietinių mokslo tiriamųjų darbų ir sprendimų priėmimui tinkle skirtų pagalbos priemonių vystymo rezultatai leidžia išauginti vienodos ir specifinės kokybės vaisius:

Klementinų vaismedžiai genėjami kasmet.

Jie tręšiami ir laistomi pagal nuolat matuojamus su agronomija susijusius ir analitinius parametrus. Sklypuose privalo būti įrengta laistymo sistema.

Derlius pradedamas nuimti rankiniu būdu, kai nenuskinti vaisiai įgyja jiems būdingą spalvą ir pasiekia optimalų subrendimo laipsnį. Nuskinamų vaisių partijų didžiausiam homogeniškumui pasiekti yra keletas skynimo būdų. Siekiant užtikrinti vaisių šviežumą, jie skinami su lapeliais.

Nuskintų vaisių neleidžiama apdoroti chemikalais. Draudžiama naudoti spalvos susidarymo procesus aktyvinančias priemones. Pakuojant vaisius jų paviršius paprasčiausiai padengiamas natūraliu vašku ir, kad atitiktų „Korsikos klementinoms“ keliamus reikalavimus, vaisiai atrenkami.

Siekiant išsaugoti vaisių kokybę, užtikrinti produkto atsekamumą ir supaprastinti atskirų gamybos etapų kontrolę, vaisių dydžio matavimas ir pakavimas atliekamas geografinėje SGN gamybos vietovėje. Pagal kartu visų veiklos vykdytojų pasirinktas dydžio matavimo taisykles galima gauti tikslių žinių apie suteiktą dydžio klasę. Vaisiams, kuriems taikoma SGN, priskiriami tik tie, kurių dydžio klasė yra nuo 1 iki 5. Galutinai SGN patvirtinama apie tai nurodant ant vaisių partijų pakuočių.

Pakuote iki pat pardavimo galutiniam vartotojui užtikrinamas vaisių identifikavimas ir kokybė.

4.6   Sąsajos su geografine vietove: Šiandien salos ekonomikoje klementinų vaismedžių auginimui tenka svarbus vaidmuo, o citrusiniai vaisiai Korsikoje auginami nuo seniausių laikų. Kai kurie autoriai auginimo pradžiai priskiria krikščioniškosios eros pradžią su vaismedžiais daugiausia augintais rytinės pusės priekalnių terasose iki Korsikos kyšulio (Cap Corse) ir Balanėje (Balagne). Be vaistinio citrinmedžio (cédratier), kurio auginimas pardavimui nutrūko dėl išskirtinių klimato sutrikimų, turėjusių neigiamų pasekmių ekonominei konjunktūrai, senajame salos citrusinių vaismedžių sode taip pat buvo apelsinmedžių ar citrinmedžių (citronniers) ir mandarinmedžių plantacijos, apie kurias žinoma iš daugelio autorių nuorodų ir kurios dar ir dabar šen bei ten sutinkamos, liudydamos apie salos citrusinių vaismedžių sodo praeitį.

Nuo „1920-ųjų metų“ ir klementinų vaismedžių atradimo Alžyre, augalai atvežami ir sodinami Korsikoje. Nuo to laiko Korsikoje San Džuliane (San Giuliano) įsisteigusiame Agronominių tyrimų punkte nuo 1950-ųjų metų pabaigos atliekamais išsamiais techniniais ir ekonominiais tyrimais buvo parodyta, kad klementinų vaismedžiams šiame regione turėjusi tekti garbingiausia vieta citrusinių vaismedžių plantacijoje.

Nuo 1964 metų citrusinių vaisių augintojai ryžosi plačiam klementinų vaismedžių sodinimui. Dabar iš didesniame nei 2 000 hektarų Korsikos vaismedžiais užsodintame plote išauginamas 22 000 tonų vidutinis derlius.

Šiandien galima tvirtinti, kad Korsikos klementinos pelnė gerą reputaciją ir kad iš jų išaugęs lapelis stipriai asocijuojamas su kilme. Korsikos klementinos dėl kokybinių savybių (dydžio, skonio, sultingumo, spalvos) laikomos specifiniu produktu.

Taigi, nors augintojai prisidėjo prie šių specifinių savybių suteikimo, jų taip pat įgyta dėl dirvožemio, salos klimato ypatumų ir jos nuošalios padėties:

Korsikos teritorijoje esančios SGN vietovės citrusinių vaismedžių sodo granitinės ir skalūninės kilmės dirvožemis yra didesnio rūgštingumo, lengvesnis ir tuo skiriasi nuo dažnai Viduržemio jūros regione sutinkamų dirvožemių artimesnių dirvožemiams, sutinkamiems vidutinio jūrinio klimato zonose. Šiame dirvožemyje galima išauginti specifinius šakniastiebius, vaisių kokybei suteikiančius ypatingas savybes.

Jūros įtaka ir šalia esantys kalnai gamybos vietovėje suformuoja ypatingas klimato sąlygas, pasireiškiančias vidutine temperatūra, didesniu kritulių ir drėgnumo kiekiu, turinčių įtakos ypatingos spalvos ir skonio (rūgštesnio, mažiau cukringo) vaisių auginimui.

Be to, todėl, kad Korsika yra sala, klementinų vaismedžių sodus galima apsaugoti nuo pavojingų virusinių ligų išplitimo, kuriomis šiandien jie neužsikrėtę. Dėl nedidelių vaismedžių sodų ir kalnuoto žemės paviršiaus susidaro rimtos kliūtys parazitų, galinčių pakenkti vaisiams, dauginimuisi.

Dėl šių priežasčių geografinė vietovė buvo apibrėžta kaip vietovės, kuriose esama šių dirvožemio ir klimato sąlygų kartu su tam tikrais šiais išskirtiniais, lengvai atpažįstamais vietos apibūdinimo kriterijais:

Aukštis: pasirenkamos tik tos vietovės, kurios yra nuo 2 metrų iki 300 metrų aukštyje. Žemesniame nei 2 metrų aukštyje esančių vietovių dirvožemiai, kaip taisyklė, yra nepalankūs ( druskingi, hidromorfiniai, durpingi, per daug smėlingi). Didesniame nei 300 metrų aukštyje — nepalankus klimatas ir nuokalnės.

Nuokalnė: ji neturi viršyti 25 %,

Atstumas iki jūros: jis neturi viršyti 15 km, nes tai riba, iki kurios jūros įtaka palankiausia.

4.7   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | CERTIPAQ. Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité (Aukštos kokybės žemės ūkio ir maisto produktų sertifikavimo centras)
  Nr. CC 14 patvirtinta ir pagal standarto EN 45011 reikalavimus Prancūzijos akreditavimo komiteto COFRAC Nr. 7-10/97 akredituota sertifikavimo įstaiga. |
| --- | --- |
| Adresas: | 9, avenue Georges V — 75008 Paris |
| Telefonas | 01 45 30 92 92 |
| Faksas | 01 45 30 93 00 |
| El. paštas: | certipaq@certpaq.com |

Pavadinimas:

CERTIPAQ. Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité (Aukštos kokybės žemės ūkio ir maisto produktų sertifikavimo centras)

Nr. CC 14 patvirtinta ir pagal standarto EN 45011 reikalavimus Prancūzijos akreditavimo komiteto COFRAC Nr. 7-10/97 akredituota sertifikavimo įstaiga.

Adresas:

9, avenue Georges V — 75008 Paris

Telefonas

01 45 30 92 92

Faksas

01 45 30 93 00

El. paštas:

certipaq@certpaq.com

4.8   Ženklinimas etiketėmis: Specifines SGN „Korsikos klementinos“ išsiuntimui skirtas pakuotes ir pakuotės ženklinimui skirtas konkrečias etiketes tvirtina kontrolės įstaiga.

Be būtinųjų įrašų,, atitinkančių norminių teisės aktų reikalavimus ant atskirų pakuočių turi būti įrašas: „Saugoma geografinė nuoroda: Korsikos klementinos“(Indication Géographique Protégée: Clémentine de Corse).

4.9   Nacionaliniai reikalavimai: —

---

(1)  Europos Komisija — Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, Žemės ūkio produktų kokybės kontrolės padalinys, B-1046 Briuselis

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/36

---

VALSTYBĖS PAGALBA — NYDERLANDAI

Valstybės pagalba Nr. C 15/2005 (ex NN 34/2005)

Įtariama neteisėta pagalba VAOP naudai

Kvietimas pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2005/C 240/08)

(Tekstas svarbus EEE)

Toliau pateiktu 2005 5 3 autentiška kalba parengtu raštu Komisija praneša Nyderlandams apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos priemonės.

Suinteresuotos šalys gali teikti savo pastabas dėl priemonės, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, per vieną mėnesį po šios apžvalgos paskelbimo datos ir dėl toliau pateikiamo rašto adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe des Aides d'Etat |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Bruxelles |
| Télécopie: (32 2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe des Aides d'Etat

SPA 3, 6/5

B-1049 Bruxelles

Télécopie: (32 2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Nyderlandams. Pastabas pateikiančios suinteresuotos šalys gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jų tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

APRAŠYMAS

| (1) | VAOP („Vereniging van Aanbieders van Oud Papier“) — tai Makulatūros tiekėjų asociacija, kurią įkūrė keli vietiniai Nyderlandų rajonai dešimto dešimtmečio pradžioje. Šios ribotos turtinės atsakomybės kooperatinės bendrovės tikslas buvo organizuoti optimalų makulatūros iš vietinių dalyvaujančių rajonų rinkimą, pradinį apdorojimą (rūšiavimą/presavimą) ir pardavimą. Kadangi kitos bendrovės, su kuriomis VAOP yra sudariusi subrangos sutartis, atlieka didžiąją dalį darbų, pavyzdžiui, transportavimą ir pradinį apdorojimą, 2002 m. ji turėjo tik 20 darbuotojų, kuomet apyvarta siekė 27,5 mln. EUR. Vietinės valdžios institucijos moka bendrovei už makulatūros iš jų teritorijos rinkimą ir pradinį apdorojimą, o ji joms perveda pajamas, gautas makulatūrą pardavus popieriaus iš antrinių žaliavų gamintojams. VAOP veiklos augimas buvo labai svarbus dešimtajame dešimtmetyje. Jos užimama dalis Nyderlandų makulatūros rinkimo rinkoje 2000 m. pradžioje siekė nuo 25 % iki 30 %. Bendrovė yra rimta dalyvė ir makulatūros pradinio apdorojimo (rūšiavimo/presavimo) rinkoje. Tuo pačiu metu VAOP įžengė į Nyderlandų stiklo šukių rinkimo rinką ir tapo viena jos lyderių. |
| --- | --- |

(1)

VAOP („Vereniging van Aanbieders van Oud Papier“) — tai Makulatūros tiekėjų asociacija, kurią įkūrė keli vietiniai Nyderlandų rajonai dešimto dešimtmečio pradžioje. Šios ribotos turtinės atsakomybės kooperatinės bendrovės tikslas buvo organizuoti optimalų makulatūros iš vietinių dalyvaujančių rajonų rinkimą, pradinį apdorojimą (rūšiavimą/presavimą) ir pardavimą. Kadangi kitos bendrovės, su kuriomis VAOP yra sudariusi subrangos sutartis, atlieka didžiąją dalį darbų, pavyzdžiui, transportavimą ir pradinį apdorojimą, 2002 m. ji turėjo tik 20 darbuotojų, kuomet apyvarta siekė 27,5 mln. EUR. Vietinės valdžios institucijos moka bendrovei už makulatūros iš jų teritorijos rinkimą ir pradinį apdorojimą, o ji joms perveda pajamas, gautas makulatūrą pardavus popieriaus iš antrinių žaliavų gamintojams. VAOP veiklos augimas buvo labai svarbus dešimtajame dešimtmetyje. Jos užimama dalis Nyderlandų makulatūros rinkimo rinkoje 2000 m. pradžioje siekė nuo 25 % iki 30 %. Bendrovė yra rimta dalyvė ir makulatūros pradinio apdorojimo (rūšiavimo/presavimo) rinkoje. Tuo pačiu metu VAOP įžengė į Nyderlandų stiklo šukių rinkimo rinką ir tapo viena jos lyderių.

| (2) | Nors Nyderlandų įstatymai įpareigoja vietinės valdžios institucijas atskirai rinkti makulatūrą ir siūlyti ją perdirbimui rinkoje, nieko konkretaus nesakoma apie šių užduočių atlikimo organizavimą. Todėl dauguma Nyderlandų vietinių rajonų, kad paskirtų šiuos darbus, rengia viešuosius konkursus. VAOP reguliariai dalyvauja šiuose konkursuose ir taip tiesiogiai konkuruoja su privataus sektoriaus bendrovėmis, siūlančiomis tokias pačias paslaugas. |
| --- | --- |

(2)

Nors Nyderlandų įstatymai įpareigoja vietinės valdžios institucijas atskirai rinkti makulatūrą ir siūlyti ją perdirbimui rinkoje, nieko konkretaus nesakoma apie šių užduočių atlikimo organizavimą. Todėl dauguma Nyderlandų vietinių rajonų, kad paskirtų šiuos darbus, rengia viešuosius konkursus. VAOP reguliariai dalyvauja šiuose konkursuose ir taip tiesiogiai konkuruoja su privataus sektoriaus bendrovėmis, siūlančiomis tokias pačias paslaugas.

| (3) | Šios procedūros objektas — dvi viešųjų subjektų suteiktos paskolos. Pirma, BNG bankas suteikė 16,3 mln. NLG (7,4 mln. EUR) kreditą VAOP 1998 m. kovo mėn. 1997 m. gruodžio 31 d. VAOP konsoliduotoje balansinėje ataskaitoje nuosavas kapitalas sudarė 0,8 mln. NLG (0,4 mln. EUR), o bendra balanse rodoma suma buvo 17,3 mln. NLG (7,9 mln. EUR). Antra, per 2001 m. vietinės valdžios institucijos sutiko uždelstus mokėjimus, kuriuos joms (kaip makulatūros tiekėjams) buvo skolinga VAOP, paversti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) subordinuota paskola. 2000 m. pabaigoje VAOP patyrė didelių nuostolių. 2000 m. gruodžio 31 d. VAOP konsoliduotoje finansinėje atskaitomybėje užfiksuotas 3,4 mln. NLG (1,5 mln. EUR) neigiamas nuosavas kapitalas. Tą pačią dieną bendra balanso suma buvo 32,1 mln. NLG (14,5 mln. EUR). |
| --- | --- |

(3)

Šios procedūros objektas — dvi viešųjų subjektų suteiktos paskolos. Pirma, BNG bankas suteikė 16,3 mln. NLG (7,4 mln. EUR) kreditą VAOP 1998 m. kovo mėn. 1997 m. gruodžio 31 d. VAOP konsoliduotoje balansinėje ataskaitoje nuosavas kapitalas sudarė 0,8 mln. NLG (0,4 mln. EUR), o bendra balanse rodoma suma buvo 17,3 mln. NLG (7,9 mln. EUR). Antra, per 2001 m. vietinės valdžios institucijos sutiko uždelstus mokėjimus, kuriuos joms (kaip makulatūros tiekėjams) buvo skolinga VAOP, paversti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) subordinuota paskola. 2000 m. pabaigoje VAOP patyrė didelių nuostolių. 2000 m. gruodžio 31 d. VAOP konsoliduotoje finansinėje atskaitomybėje užfiksuotas 3,4 mln. NLG (1,5 mln. EUR) neigiamas nuosavas kapitalas. Tą pačią dieną bendra balanso suma buvo 32,1 mln. NLG (14,5 mln. EUR).

ĮVERTINIMAS

| (4) | BNG suteiktos paskolos dydis, palyginti su VAOP nuosavo kapitalo dydžiu tuo metu toje situacijoje, viršija bet kokį nustatytą privataus sektoriaus bankui priimtiną lygį. Kadangi beveik nebuvo nuosavo kapitalo, kuris galėjo apsaugoti nuo nepalankių pokyčių ir dalies nuostolių, tikimybė, kad įsipareigojimai pagal paskolą nebus įvykdyti, buvo labai didelė. BNG kaip garantijos paprašė įkeisti dalį gautinų sumų, tačiau šio įkeisto turto vertė buvo daug mažesnė negu suteiktos paskolos. Kad gautų tokią didelę finansavimo sumą, su rinkos ekonomikos kreditoriais susidurianti bendrovė turėtų turėti daugiau kapitalo. Taigi, BNG banko paskola leido VAOP greičiau augti, dažniau dalyvauti viešuosiuose konkursuose ir nustatyti mažesnes kainas. |
| --- | --- |

(4)

BNG suteiktos paskolos dydis, palyginti su VAOP nuosavo kapitalo dydžiu tuo metu toje situacijoje, viršija bet kokį nustatytą privataus sektoriaus bankui priimtiną lygį. Kadangi beveik nebuvo nuosavo kapitalo, kuris galėjo apsaugoti nuo nepalankių pokyčių ir dalies nuostolių, tikimybė, kad įsipareigojimai pagal paskolą nebus įvykdyti, buvo labai didelė. BNG kaip garantijos paprašė įkeisti dalį gautinų sumų, tačiau šio įkeisto turto vertė buvo daug mažesnė negu suteiktos paskolos. Kad gautų tokią didelę finansavimo sumą, su rinkos ekonomikos kreditoriais susidurianti bendrovė turėtų turėti daugiau kapitalo. Taigi, BNG banko paskola leido VAOP greičiau augti, dažniau dalyvauti viešuosiuose konkursuose ir nustatyti mažesnes kainas.

| (5) | Antrą priemonę — 1,3 mln. EUR subordinuotą paskolą — vietiniai rajonai suteikė 2001 m. pirmoje pusėje, kai VAOP finansinė padėtis buvo labai prasta. VAOP nuosavas kapitalas buvo neigiamas. Be to, bendrovė dar turėjo gana didelę privilegijuotą paskolą. Galiausiai beveik visas turtas jau buvo įkeistas BNG naudai. Trumpai tariant, bankroto tikimybė buvo didelė, o jeigu taip ir būtų įvykę, subordinuoti kreditoriai nebūtų galėję tikėtis ką nors atgauti. Tuo metu susijusios vietinės valdžios institucijos jau buvo VAOP kreditoriais, kuriems, kaip makulatūros tiekėjams, ji buvo skolinga. Rinkos ekonomikos kreditorius būtų norėjęs pasirinkti galimybę savo gautinas sumas paversti paskola nei prašyti paskelbti VAOP bankrotą, dėl ko būtų galėjęs iš dalies arba visiškai prarasti gautinas sumas. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija abejoja, kad paskolos sąlygos būtų buvusios priimtinos rinkos ekonomikos kreditoriui. Apibendrinant, minėta subordinuota paskola suteikia pranašumą VAOP. |
| --- | --- |

(5)

Antrą priemonę — 1,3 mln. EUR subordinuotą paskolą — vietiniai rajonai suteikė 2001 m. pirmoje pusėje, kai VAOP finansinė padėtis buvo labai prasta. VAOP nuosavas kapitalas buvo neigiamas. Be to, bendrovė dar turėjo gana didelę privilegijuotą paskolą. Galiausiai beveik visas turtas jau buvo įkeistas BNG naudai. Trumpai tariant, bankroto tikimybė buvo didelė, o jeigu taip ir būtų įvykę, subordinuoti kreditoriai nebūtų galėję tikėtis ką nors atgauti. Tuo metu susijusios vietinės valdžios institucijos jau buvo VAOP kreditoriais, kuriems, kaip makulatūros tiekėjams, ji buvo skolinga. Rinkos ekonomikos kreditorius būtų norėjęs pasirinkti galimybę savo gautinas sumas paversti paskola nei prašyti paskelbti VAOP bankrotą, dėl ko būtų galėjęs iš dalies arba visiškai prarasti gautinas sumas. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija abejoja, kad paskolos sąlygos būtų buvusios priimtinos rinkos ekonomikos kreditoriui. Apibendrinant, minėta subordinuota paskola suteikia pranašumą VAOP.

| (6) | Šios dvi priemonės laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(6)

Šios dvi priemonės laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (7) | Atrodo, kad šiam atvejui negalima taikyti nė vienos iš pagal 87 straipsnio 1 dalį teikiamos valstybės pagalbos bendro draudimo išimčių, nurodytų 87 straipsnio 2 dalyje ir 87 straipsnio 3 dalyje. Atsižvelgdama į 86 straipsnio 2 dalį, Komisija pažymi, kad šios dvi pagalbos priemonės nebuvo nei skirtos, nei užtikrino makulatūros perdirbimą tam tikrose Nyderlandų dalyse. VAOP turi kelis konkurentus, tačiau nėra jokių nuorodų į tai, kad pastarieji arba kiti potencialūs rinkos naujokai nebūtų galėję teikti atliekų surinkimo paslaugų, kurias VAOP teikia nuo 1998 m. |
| --- | --- |

(7)

Atrodo, kad šiam atvejui negalima taikyti nė vienos iš pagal 87 straipsnio 1 dalį teikiamos valstybės pagalbos bendro draudimo išimčių, nurodytų 87 straipsnio 2 dalyje ir 87 straipsnio 3 dalyje. Atsižvelgdama į 86 straipsnio 2 dalį, Komisija pažymi, kad šios dvi pagalbos priemonės nebuvo nei skirtos, nei užtikrino makulatūros perdirbimą tam tikrose Nyderlandų dalyse. VAOP turi kelis konkurentus, tačiau nėra jokių nuorodų į tai, kad pastarieji arba kiti potencialūs rinkos naujokai nebūtų galėję teikti atliekų surinkimo paslaugų, kurias VAOP teikia nuo 1998 m.

| (8) | Taigi, Komisija abejoja, ar ši pagalba suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(8)

Taigi, Komisija abejoja, ar ši pagalba suderinama su bendrąja rinka.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį, esant bet kokiai neteisėtai pagalbai, ji gali būti išieškota iš gavėjo.

RAŠTO TEKSTAS

„Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de bovengenoemde maatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| (1) | Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005.

2.   BESCHRIJVING

2.1.   De begunstigde

| (2) | VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is. |
| --- | --- |

(2)

VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is.

| (3) | Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd. |
| --- | --- |

(3)

Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd.

| (4) | De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming. |
| --- | --- |

(4)

De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming.

2.2.   De markt

| (5) | De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd. |
| --- | --- |

(5)

De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd.

| (6) | Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen. |
| --- | --- |

(6)

Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen.

| (7) | Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding „achteraf“ maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt. |
| --- | --- |

(7)

Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding „achteraf“ maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt.

2.3.   De twee maatregelen

| (8) | Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(8)

Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR).

| (9) | Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(9)

Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR).

3.   BEOORDELING

3.1.   Bestaan van steun

Staatsmiddelen en toerekenbaarheid

| (10) | Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen. |
| --- | --- |

(10)

Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen.

| (11) | Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als „een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang“. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten. |
| --- | --- |

(11)

Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als „een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang“. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten.

Voordeel

| (12) | De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen. |
| --- | --- |

(12)

De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen.

| (13) | Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken. |
| --- | --- |

(13)

Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken.

| (14) | De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven. |
| --- | --- |

(14)

De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven.

| (15) | De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen. |
| --- | --- |

(15)

De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen.

| (16) | Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk. |
| --- | --- |

(16)

Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk.

| (17) | De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders. |
| --- | --- |

(17)

De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders.

| (18) | Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen. |
| --- | --- |

(18)

Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen.

Selectiviteit

| (19) | VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen. |
| --- | --- |

(19)

VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen.

Gevolgen voor het handelsverkeer tussen lidstaten

| (20) | Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers. |
| --- | --- |

(20)

Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers.

| (21) | Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(21)

Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.

3.2.   Verenigbaarheid met het Verdrag

| (22) | Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing. |
| --- | --- |

(22)

Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing.

| (23) | Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden. |
| --- | --- |

(23)

Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden.

| (24) | Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn. |
| --- | --- |

(24)

Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn.

| (25) | Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef. |
| --- | --- |

(25)

Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef.

| (26) | Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten. |
| --- | --- |

(26)

Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten.

| (27) | De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd. |
| --- | --- |

(27)

De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd.

4.   CONCLUSIE

Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland, in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, binnen één maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steun. De Commissie wil onder andere precieze gegevens ontvangen over de aan de twee leningen in kwestie verbonden voorwaarden en rente. In dit verband verzoekt de Commissie Nederland haar inzichten over de toerekenbaarheid met betrekking tot de BNG-lening en het in hogervermelde twee maatregelen vervatte voordeel te willen meedelen. Voorts wenst zij gegevens te ontvangen over de economische en financiële ontwikkeling van onderneming, inclusief de mogelijke terugbetaling van twee leningen, sedert de toekenning van deze twee steunmaatregelen. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.“

---

(1)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 33.

1

(2)  PB C 37 van 3.2.2001, blz. 3.

2

(3)  Aangezien de maatregelen van 1998 en 2001 dateren, moeten zij worden onderzocht op basis van de in PB C 368 van 23.12.1994, blz. 12 gepubliceerde richtsnoeren voor de eerste maatregel en op basis van de in PB C 288 van 9.10.1999, blz. 2 gepubliceerde richtsnoeren voor de tweede.

3

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/41

---

Pranešimas (1) apie darbo teisių padėties Baltarusijoje stebėsenos ir vertinimo laikotarpį siekiant laikinai panaikinti išmokas pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą (BLS)

(2005/C 240/09)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 2501/2001 (2) 26 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta, kad taikant bendrųjų tarifų lengvatų sistemą, preferenciniai susitarimai gali būti panaikinti šaliai BLS naudos gavėjai už „rimtus ir sistemingus asociacijų laisvės, kolektyvinių derybų teisės arba nediskriminacijos įdarbinant ir profesinės veiklos atžvilgiu principo, arba vaikų darbo taip, kaip apibrėžta atitinkamose TDO konvencijose, pažeidimus.“

Remdamasi iš Tarptautinės laisvųjų profesinių sąjungų konfederacijos (TLPSK), Europos profesinių sąjungų konfederacijos (EPSK) ir Pasaulinės darbo konfederacijos (PDK) gauta informacija, Komisija atliko tyrimą apie įtariamus sistemingus ir rimtus asociacijų laisvės, numatytos TDO konvencijose Nr. 87 ir Nr. 98, pažeidimus Baltarusijoje.

Komisija mano, kad išvados pateisina laikiną panaikinimą dėl 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos priežasties, ji reglamento (EB) Nr. 2501/2001 39 straipsnyje nustatyta tvarka nusprendė šešis mėnesius stebėti ir vertinti padėtį Baltarusijoje. Komisija ketina teikti Tarybai pasiūlymą laikinai panaikinti reglamentu (EB) Nr. 2501/2001 suteiktas prekybos lengvatas, jei iki minėto laikotarpio pabaigos Baltarusija neįsipareigos imtis priemonių, reikalingų per aštuonis mėnesius užtikrinti, kad būtų laikomasi principų, išdėstytų 1998 m. TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, kaip nurodyta dvylikoje rekomendacijų, pateiktų 2004 m. liepos mėn. TDO tyrimo komisijos ataskaitoje.

---

(1)  2005 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos sprendimas, dėl darbo teisių padėties Baltarusijoje stebėsenos ir vertinimo siekiant laikino prekybos lengvatų panaikinimo

(2)  OL L 346, 2001 12 31, p. 1.

---

| 30.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 240/42

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.3938 — CRH/Quester)

(2005/C 240/10)

(Tekstas svarbus EEE)

2005 m. rugsėjo 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3938 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3938 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---