# Úřední věstník C 234/22.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 234 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4822. září2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 234

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4822. září2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Přípravné akty |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 415. Plenární zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005 |
| 2005/C 234/1 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o podpoře družstevních společností v Evropě KOM(2004) 18 v konečném znění | 1 |
| 2005/C 234/2 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnic Evropského parlamentu a Rady doplňujících směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2000/12/ES z 20. března 2000 a směrnice Rady č. 93/6/EHS z 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních firem a úvěrových institucí KOM(2004) 486 v konečném znění – 2004/0155 a 2004/0159 (COD) | 8 |
| 2005/C 234/3 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí 2000/819/ES Rady o víceletém programu pro podniky a podnikavost, zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005) COM(2004) 781 final – 2004/0272 (COD) | 14 |
| 2005/C 234/4 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o licencích řídících letového provozu COM (2004) 473 final – 2004/0146 (COD) | 17 |
| 2005/C 234/5 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví druhý program Marco Polo pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí (Marco Polo II) COM(2004) 478 final – 2004/0157 (COD) | 19 |
| 2005/C 234/6 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1868/94, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu COM(2004) 772 final – 2004/0269 (CNS) | 25 |
| 2005/C 234/7 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, které pozměňuje nařízení (EC) č. 999/2001 o pravidlech prevence, kontroly a potírání některých přenosných spongiformních encefalopatií COM(2004) 775 final – 2004/0270 (COD) | 26 |
| 2005/C 234/8 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu COM(2004) 493 final | 27 |
| 2005/C 234/9 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady k podpoře rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) KOM(2004) 490 v konečném znění – 2004/0161 CNS | 32 |
| 2005/C 234/0 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sociální dimenze globalizace – přispění politiky EU k zajištění podpory všech obyvatel COM(2004) 383 final | 41 |
| 2005/C 234/1 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Mládež v akci pro období 2007-2013 (CKOM(2004) 471 finalv konečném znění – 2004/0152 (COD)) | 46 |
| 2005/C 234/2 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Role EIB v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru (PPP) a dopad na problematiku růstu | 52 |
| 2005/C 234/3 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Nové členské státy a širší zásady hospodářské politiky | 60 |
| 2005/C 234/4 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecných předpisech pro udělování finanční podpory Společenství v oblasti transevropských dopravních sítí a energetiky a o změně nařízení Rady č. 2236/95 (ES) COM(2004) 475 final – 2004/0154 (COD) | 69 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

415. Plenární zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005

2005/C 234/1

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o podpoře družstevních společností v Evropě KOM(2004) 18 v konečném znění

KOM(2004) 18 v konečném znění

1

2005/C 234/2

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnic Evropského parlamentu a Rady doplňujících směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2000/12/ES z 20. března 2000 a směrnice Rady č. 93/6/EHS z 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních firem a úvěrových institucí KOM(2004) 486 v konečném znění – 2004/0155 a 2004/0159 (COD)

KOM(2004) 486 v konečném znění – 2004/0155 a 2004/0159 (COD)

8

2005/C 234/3

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí 2000/819/ES Rady o víceletém programu pro podniky a podnikavost, zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005) COM(2004) 781 final – 2004/0272 (COD)

COM(2004) 781 final – 2004/0272 (COD)

14

2005/C 234/4

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o licencích řídících letového provozu COM (2004) 473 final – 2004/0146 (COD)

COM (2004) 473 final – 2004/0146 (COD)

17

2005/C 234/5

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví druhý program Marco Polo pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí (Marco Polo II) COM(2004) 478 final – 2004/0157 (COD)

COM(2004) 478 final – 2004/0157 (COD)

19

2005/C 234/6

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1868/94, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu COM(2004) 772 final – 2004/0269 (CNS)

COM(2004) 772 final – 2004/0269 (CNS)

25

2005/C 234/7

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, které pozměňuje nařízení (EC) č. 999/2001 o pravidlech prevence, kontroly a potírání některých přenosných spongiformních encefalopatií COM(2004) 775 final – 2004/0270 (COD)

COM(2004) 775 final – 2004/0270 (COD)

26

2005/C 234/8

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu COM(2004) 493 final

COM(2004) 493 final

27

2005/C 234/9

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady k podpoře rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) KOM(2004) 490 v konečném znění – 2004/0161 CNS

KOM(2004) 490 v konečném znění – 2004/0161 CNS

32

2005/C 234/0

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sociální dimenze globalizace – přispění politiky EU k zajištění podpory všech obyvatel COM(2004) 383 final

COM(2004) 383 final

41

2005/C 234/1

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Mládež v akci pro období 2007-2013 (CKOM(2004) 471 finalv konečném znění – 2004/0152 (COD))

(CKOM(2004) 471 finalv konečném znění – 2004/0152 (COD))

46

2005/C 234/2

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Role EIB v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru (PPP) a dopad na problematiku růstu

52

2005/C 234/3

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Nové členské státy a širší zásady hospodářské politiky

60

2005/C 234/4

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecných předpisech pro udělování finanční podpory Společenství v oblasti transevropských dopravních sítí a energetiky a o změně nařízení Rady č. 2236/95 (ES) COM(2004) 475 final – 2004/0154 (COD)

COM(2004) 475 final – 2004/0154 (COD)

69

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

415. Plenární zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o podpoře družstevních společností v Evropě

KOM(2004) 18 v konečném znění

(2005/C 234/01)

Komise se dne 23. ledna 2004 rozhodla požádat Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s článkem 262 Smlouvy o ES o vypracování stanoviska k věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Jednotný trh, výroba a spotřeba“, pověřená pracemi k tomuto tématu, přijala stanovisko dne 14. února 2005. Zpravodajem byl pan HOFFELT.

Evropský hospodářský a sociální výbor schválil toto stanovisko na 415. plenárním zasedání ve dnech 9. a 10. března (jednání ze dne 9. března) 120 hlasy pro, 1 hlasem proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | „Družstevní společnost je nezávislé sdružení osob, které se dobrovolně spojily, aby naplnily své společné ekonomické, sociální a kulturní potřeby a ambice prostřednictvím demokraticky řízené organizace ve společném vlastnictví“. (1) Přestože právní definice družstevní společnosti může mít v jednotlivých členských státech různé praktické naplnění, právníci se shodují na tom, že družstevní společnosti mají povahu „intuitu personae“ (což znamená, že berou ohled na jednotlivce, pozn. př.). |
| --- | --- |

1.1

„Družstevní společnost je nezávislé sdružení osob, které se dobrovolně spojily, aby naplnily své společné ekonomické, sociální a kulturní potřeby a ambice prostřednictvím demokraticky řízené organizace ve společném vlastnictví“. (1) Přestože právní definice družstevní společnosti může mít v jednotlivých členských státech různé praktické naplnění, právníci se shodují na tom, že družstevní společnosti mají povahu „intuitu personae“ (což znamená, že berou ohled na jednotlivce, pozn. př.).

| 1.2 | Identita družstevní společnosti je posílena takovými hodnotami jako je demokracie, rovnost, spravedlnost, solidarita, otevřenost a společenská odpovědnost, ale rovněž principy dobrovolného členství, demokratického rozdělení pravomocí mezi členy družstva, ekonomické účasti členů na majetku družstva a závazků vůči celku (2). |
| --- | --- |

1.2

Identita družstevní společnosti je posílena takovými hodnotami jako je demokracie, rovnost, spravedlnost, solidarita, otevřenost a společenská odpovědnost, ale rovněž principy dobrovolného členství, demokratického rozdělení pravomocí mezi členy družstva, ekonomické účasti členů na majetku družstva a závazků vůči celku (2).

| 1.3 | Dále se družstevní společnost od kapitálových společností liší rovněž proměnlivostí kapitálu, který je rozdělen do podílů znějících na jméno, jež nelze převést na třetí sobu, která není členem družstevní společnosti. |
| --- | --- |

1.3

Dále se družstevní společnost od kapitálových společností liší rovněž proměnlivostí kapitálu, který je rozdělen do podílů znějících na jméno, jež nelze převést na třetí sobu, která není členem družstevní společnosti.

| 1.4 | Mezi občany Evropské unie je přibližně 140 000 miliónů občanů členy družstevních společností. V rámci Evropské unie funguje přibližně 300 000 družstevních společností, které zaměstnávají 2,3 milionů osob. |
| --- | --- |

1.4

Mezi občany Evropské unie je přibližně 140 000 miliónů občanů členy družstevních společností. V rámci Evropské unie funguje přibližně 300 000 družstevních společností, které zaměstnávají 2,3 milionů osob.

| 1.5 | Družstevní forma podnikání je charakteristická společným využitím kupního nebo prodejního potenciálu či pracovní síly za účelem uspokojení ekonomických potřeb členů družstevní společnosti. S touto formou podnikání se setkáme ve většině oborů podnikatelské činnosti, ale je vhodná i pro naplňování sociálních, environmentálních a kulturních cílů. |
| --- | --- |

1.5

Družstevní forma podnikání je charakteristická společným využitím kupního nebo prodejního potenciálu či pracovní síly za účelem uspokojení ekonomických potřeb členů družstevní společnosti. S touto formou podnikání se setkáme ve většině oborů podnikatelské činnosti, ale je vhodná i pro naplňování sociálních, environmentálních a kulturních cílů.

| 1.6 | Družstevní společnosti jsou rovněž zvlášť vhodné k tomu, aby se podílely na plnění cílů stanovených Lisabonskou strategií, protože se snaží uvést do souladu ekonomickou výkonnost, spolupráci a osobní rozvoj jednotlivce. |
| --- | --- |

1.6

Družstevní společnosti jsou rovněž zvlášť vhodné k tomu, aby se podílely na plnění cílů stanovených Lisabonskou strategií, protože se snaží uvést do souladu ekonomickou výkonnost, spolupráci a osobní rozvoj jednotlivce.

| 1.7 | Přestože mezi družstevními společnostmi existují značné rozdíly co do velikosti a rozvoje, pro většinu je příznačná zakotvenost v místě působení. Družstevní společnosti se tak podílejí na utváření a posilování sociálně-ekonomické struktury daného regionu a rovněž na udržení společenské soudržnosti v oblastech, které se musejí vyrovnávat se zaostalostí nebo s velkou potřebou restrukturalizace (3). Místní zakotvenost však těmto společnostem v žádném případě nezabraňuje v podnikání za hranicemi Evropské unie. Družstevní společnosti se proto nezanedbatelným způsobem podílejí na mezinárodní obchodní výměně a světové hospodářské dynamice (4). |
| --- | --- |

1.7

Přestože mezi družstevními společnostmi existují značné rozdíly co do velikosti a rozvoje, pro většinu je příznačná zakotvenost v místě působení. Družstevní společnosti se tak podílejí na utváření a posilování sociálně-ekonomické struktury daného regionu a rovněž na udržení společenské soudržnosti v oblastech, které se musejí vyrovnávat se zaostalostí nebo s velkou potřebou restrukturalizace (3). Místní zakotvenost však těmto společnostem v žádném případě nezabraňuje v podnikání za hranicemi Evropské unie. Družstevní společnosti se proto nezanedbatelným způsobem podílejí na mezinárodní obchodní výměně a světové hospodářské dynamice (4).

| 1.8 | V tomto ohledu jsou ostatně úloha a význam družstevních společností uznány jak na národní, tak na světové úrovni. Mezinárodní organizace práce (WTO) v této souvislosti v červnu roku 2002 přijala doporučení o podpoře družstevních společností (5), kde se zdůrazňuje, že „různé formy družstevních společností podporují plnou účast na hospodářském a sociálním rozvoji celé společnosti“. Toto doporučení bylo přijato všemi 25 členskými státy EU a je předmětem ratifikačního procesu. |
| --- | --- |

1.8

V tomto ohledu jsou ostatně úloha a význam družstevních společností uznány jak na národní, tak na světové úrovni. Mezinárodní organizace práce (WTO) v této souvislosti v červnu roku 2002 přijala doporučení o podpoře družstevních společností (5), kde se zdůrazňuje, že „různé formy družstevních společností podporují plnou účast na hospodářském a sociálním rozvoji celé společnosti“. Toto doporučení bylo přijato všemi 25 členskými státy EU a je předmětem ratifikačního procesu.

| 1.9 | Na úrovni Evropské unie jsou družstevní společnosti uznána článkem 48 Smlouvy zakládající Evropské společenství (6). Komise věnovala tomuto typu společností zvláštní pozornost v rámci svého oddělení pro „živnosti, malé podniky, družstevní společnosti a vzájemné organizace“. Rada nedávno přijala statut evropské družstevní společnosti a rovněž směrnici doplňující tento statut s ohledem na zapojení zaměstnanců (7). Přijetí tohoto sdělení svědčí o přetrvávajícím zájmu Evropské komise o tuto formu společnosti. |
| --- | --- |

1.9

Na úrovni Evropské unie jsou družstevní společnosti uznána článkem 48 Smlouvy zakládající Evropské společenství (6). Komise věnovala tomuto typu společností zvláštní pozornost v rámci svého oddělení pro „živnosti, malé podniky, družstevní společnosti a vzájemné organizace“. Rada nedávno přijala statut evropské družstevní společnosti a rovněž směrnici doplňující tento statut s ohledem na zapojení zaměstnanců (7). Přijetí tohoto sdělení svědčí o přetrvávajícím zájmu Evropské komise o tuto formu společnosti.

| 1.10 | Tento zájem rovněž naplňuje očekávání družstevních společností, které jsou nyní nuceny přijímat stále náročnější výzvy, protože v opačném případě hrozí zpomalení jejich rozvoje a zpochybňování smyslu jejich existence. V některých nových členských zemích EU byla totiž družstevní forma podnikání zdiskreditována bývalými režimy. Proto musí četné družstevní společnosti podnikající v prostředí neustále sílící konkurence vynaložit značné prostředky na to, aby udržely svou konkurenceschopnost a zároveň uchránily svůj charakter a identitu. |
| --- | --- |

1.10

Tento zájem rovněž naplňuje očekávání družstevních společností, které jsou nyní nuceny přijímat stále náročnější výzvy, protože v opačném případě hrozí zpomalení jejich rozvoje a zpochybňování smyslu jejich existence. V některých nových členských zemích EU byla totiž družstevní forma podnikání zdiskreditována bývalými režimy. Proto musí četné družstevní společnosti podnikající v prostředí neustále sílící konkurence vynaložit značné prostředky na to, aby udržely svou konkurenceschopnost a zároveň uchránily svůj charakter a identitu.

2.   Hlavní linie sdělení

| 2.1 | Jedním z významných přínosů sdělení přijatého dne 23. února 2004 je skutečnost, že Komise v něm zdůrazňuje „rostoucí význam a pozitivní úlohu družstevních společností jako prostředku pro naplnění značného počtu cílů EUR“. |
| --- | --- |

2.1

Jedním z významných přínosů sdělení přijatého dne 23. února 2004 je skutečnost, že Komise v něm zdůrazňuje „rostoucí význam a pozitivní úlohu družstevních společností jako prostředku pro naplnění značného počtu cílů EUR“.

| 2.2 | Dále se ve sdělení konstatuje, že potenciál družstevních společností není dostatečně využíván. Aby se tato situace vyřešila, Komise navrhuje stanovit tři hlavní principy rozvržené do série dvanácti opatření, které je třeba realizovat: |
| --- | --- |

2.2

Dále se ve sdělení konstatuje, že potenciál družstevních společností není dostatečně využíván. Aby se tato situace vyřešila, Komise navrhuje stanovit tři hlavní principy rozvržené do série dvanácti opatření, které je třeba realizovat:

2.2.1   Podpora vyšší účasti v družstevních společnostech v Evropě zviditelněním a zkvalitněním charakteristik tohoto odvětví

Jedná se zejména o organizování strukturovaných výměn informací a zkušeností a o podporu akcí, které mají vyvolat zájem orgánů veřejné moci a ekonomických aktérů.

2.2.2   Zkvalitnění družstevních zákonů v členských státech

Tento cíl je naplňován nařízením Rady o statutu evropské družstevní společnosti (SEDS), které Rada přijala v červenci 2003. Jedná se jak o zavedení nařízení do národních legislativ, tak o zdokonalení národních legislativ a o podněty k vypracování „modelových zákonů“. Je třeba zdůraznit, že Komise věnuje velkou pozornost novým členským zemím Evropské unie.

2.2.3   Výraznější zohlednění družstevních společností v cílech Společenství a podíl družstevních společností na naplňování těchto cílů

Týká se zejména zemědělské politiky a rozšíření, rozvoje venkova a regionálního rozvoje a vytváření pracovních příležitostí.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Výbor věnoval problematice společností jednotlivců a sociální ekonomice obecně vždy velkou pozornost (8). Stejně jako Výbor regionů se domnívá, že je vhodné spravedlivým způsobem rozvíjet a podporovat všechny formy podnikání (9). Aby měl k dispozici reakce organizací a družstevních společností na sdělení, zorganizoval Výbor 11. října na základě dotazníku veřejné slyšení. Toto slyšení umožnilo konfrontovat návrh Komise s očekáváním a prioritami družstevního sektoru. |
| --- | --- |

3.1

Výbor věnoval problematice společností jednotlivců a sociální ekonomice obecně vždy velkou pozornost (8). Stejně jako Výbor regionů se domnívá, že je vhodné spravedlivým způsobem rozvíjet a podporovat všechny formy podnikání (9). Aby měl k dispozici reakce organizací a družstevních společností na sdělení, zorganizoval Výbor 11. října na základě dotazníku veřejné slyšení. Toto slyšení umožnilo konfrontovat návrh Komise s očekáváním a prioritami družstevního sektoru.

| 3.2 | Výbor přijal sdělení Komise o podpoře družstevních společností v EU příznivě. Provedení tohoto sdělení by mělo zajistit výraznější podporu družstevního podnikání, zejména díky výraznějšímu ocenění a uznání jeho podílu na naplňování cílů Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

3.2

Výbor přijal sdělení Komise o podpoře družstevních společností v EU příznivě. Provedení tohoto sdělení by mělo zajistit výraznější podporu družstevního podnikání, zejména díky výraznějšímu ocenění a uznání jeho podílu na naplňování cílů Lisabonské strategie.

| 3.3 | Výbor však ve sdělení rovněž zkonstatoval, že velké množství opatření plánovaných za účelem výraznější podpory družstevních společností je formulováno velmi opatrně v tom smyslu, že se v nich často objevují výrazy jako „přezkoumat a analyzovat možnosti“ nebo „věnovat zvláštní pozornost“. Bylo by tedy žádoucí formulovat cíle konkrétněji a stanovit vhodný časový plán jejich naplňování. |
| --- | --- |

3.3

Výbor však ve sdělení rovněž zkonstatoval, že velké množství opatření plánovaných za účelem výraznější podpory družstevních společností je formulováno velmi opatrně v tom smyslu, že se v nich často objevují výrazy jako „přezkoumat a analyzovat možnosti“ nebo „věnovat zvláštní pozornost“. Bylo by tedy žádoucí formulovat cíle konkrétněji a stanovit vhodný časový plán jejich naplňování.

| 3.4 | Výbor podobně jako Komise věnuje velkou pozornost novým členským státům a kandidátským zemím. V některých z těchto zemí vedlo provozování družstevní formy podnikání za bývalých režimů k tomu, že družstevní společnosti jsou označovány za nástroj těchto režimů. |
| --- | --- |

3.4

Výbor podobně jako Komise věnuje velkou pozornost novým členským státům a kandidátským zemím. V některých z těchto zemí vedlo provozování družstevní formy podnikání za bývalých režimů k tomu, že družstevní společnosti jsou označovány za nástroj těchto režimů.

| 3.4.1 | Z tohoto důvodu se Výbor domnívá, že je zvlášť potřebné upozornit podnikatele z těchto zemí na potenciál družstevních společností, které umožňují rozvoj podnikatelské činnosti na základě vzájemného sdílení zdrojů, funkcí a podnikatelského rizika, což přispívá k větší životaschopnosti a trvalosti podnikatelských projektů (10). |
| --- | --- |

3.4.1

Z tohoto důvodu se Výbor domnívá, že je zvlášť potřebné upozornit podnikatele z těchto zemí na potenciál družstevních společností, které umožňují rozvoj podnikatelské činnosti na základě vzájemného sdílení zdrojů, funkcí a podnikatelského rizika, což přispívá k větší životaschopnosti a trvalosti podnikatelských projektů (10).

| 3.4.2 | Výbor se rovněž domnívá, že je v nových členských státech třeba podporovat nová dynamická hnutí, která též vycházejí z družstevního modelu podnikání, v boji proti vyloučení ze společnosti a v oblasti životního prostředí a dohlížet na to, aby svazové struktury vytvořené některými družstevními společnostmi nebyly narušeny změnami, které mají dopad na tento typ podnikání. |
| --- | --- |

3.4.2

Výbor se rovněž domnívá, že je v nových členských státech třeba podporovat nová dynamická hnutí, která též vycházejí z družstevního modelu podnikání, v boji proti vyloučení ze společnosti a v oblasti životního prostředí a dohlížet na to, aby svazové struktury vytvořené některými družstevními společnostmi nebyly narušeny změnami, které mají dopad na tento typ podnikání.

| 3.5 | Výbor chápe přístup Komise, která zdůrazňuje zařazení družstevních společností mezi malé a střední podniky, ale připomíná, že značný počet družstevních společností a uskupení přesahuje limity, kterými EU definuje malé a střední podniky. Z tohoto důvodu Výbor doporučuje neomezovat návrhy sdělení pouze na malé a střední formy podnikání. Týká se to především odkazů na některá opatření EU jako jsou například služby podnikům nebo přístup k financování. |
| --- | --- |

3.5

Výbor chápe přístup Komise, která zdůrazňuje zařazení družstevních společností mezi malé a střední podniky, ale připomíná, že značný počet družstevních společností a uskupení přesahuje limity, kterými EU definuje malé a střední podniky. Z tohoto důvodu Výbor doporučuje neomezovat návrhy sdělení pouze na malé a střední formy podnikání. Týká se to především odkazů na některá opatření EU jako jsou například služby podnikům nebo přístup k financování.

4.   Problematika družstevních společností vyžadující hlubší analýzu

4.1   Právní prostředí

| 4.1.1 | Ve sdělení Komise přikládá velký význam družstevnímu právu a zejména jednotlivým národním statutům, kterými se toto právo řídí. Výbor tento přístup podporuje, protože je velmi důležité, aby družstevní společnosti měly pro rozvoj svých aktivit k dispozici co nejkvalitnější právní rámec, a to jak na úrovni jednotlivých států, tak na úrovni EU. |
| --- | --- |

4.1.1

Ve sdělení Komise přikládá velký význam družstevnímu právu a zejména jednotlivým národním statutům, kterými se toto právo řídí. Výbor tento přístup podporuje, protože je velmi důležité, aby družstevní společnosti měly pro rozvoj svých aktivit k dispozici co nejkvalitnější právní rámec, a to jak na úrovni jednotlivých států, tak na úrovni EU.

| 4.1.2 | Kromě jiného podléhají družstevní společnosti souboru zákonných předpisů z oblasti práva společností (účetní právo, sociální právo, soutěžní právo, daňové právo ...). Vzhledem k tomu, že tyto zákony nezohledňují některá specifika družstevních společností, je zcela oprávněné se domnívat, že i s optimalizovaným družstevním zákonem hrozí, že rozvoj družstevního podnikání bude omezován. |
| --- | --- |

4.1.2

Kromě jiného podléhají družstevní společnosti souboru zákonných předpisů z oblasti práva společností (účetní právo, sociální právo, soutěžní právo, daňové právo ...). Vzhledem k tomu, že tyto zákony nezohledňují některá specifika družstevních společností, je zcela oprávněné se domnívat, že i s optimalizovaným družstevním zákonem hrozí, že rozvoj družstevního podnikání bude omezován.

| 4.1.2.1 | Například výchozí návrh účetní normy IAS 32 stanovil, že společenské podíly v družstvech spadají do kategorie závazků a nikoliv vlastního kapitálu, protože může být požadováno jejich vyplacení. Vzhledem k důsledkům tohoto ustanovení pro družstevní společnosti byl uvedený princip předmětem interpretace, která umožňuje udělit výjimku z tohoto pravidla. Udělení výjimky je podmíněno splněním dvou doplňkových podmínek (11). Skutečnost, že předpis nebyl revidován, ale byla k němu pouze připojena interpretace pro družstevní společnosti, dává za pravdu tvrzení, že tato forma společnosti je všeobecně vnímána jako výjimka v porovnání s kapitálovými společnostmi. Jak již bylo řečeno (srov. 3-1), Výbor se domnívá, že družstevní společnosti by neměly být považovány za výjimku, ale že je naopak nutné v případě potřeby upravit legislativní rámec tak, aby zohledňoval specifika družstevních společností. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Například výchozí návrh účetní normy IAS 32 stanovil, že společenské podíly v družstvech spadají do kategorie závazků a nikoliv vlastního kapitálu, protože může být požadováno jejich vyplacení. Vzhledem k důsledkům tohoto ustanovení pro družstevní společnosti byl uvedený princip předmětem interpretace, která umožňuje udělit výjimku z tohoto pravidla. Udělení výjimky je podmíněno splněním dvou doplňkových podmínek (11). Skutečnost, že předpis nebyl revidován, ale byla k němu pouze připojena interpretace pro družstevní společnosti, dává za pravdu tvrzení, že tato forma společnosti je všeobecně vnímána jako výjimka v porovnání s kapitálovými společnostmi. Jak již bylo řečeno (srov. 3-1), Výbor se domnívá, že družstevní společnosti by neměly být považovány za výjimku, ale že je naopak nutné v případě potřeby upravit legislativní rámec tak, aby zohledňoval specifika družstevních společností.

| 4.1.2.2 | V souvislosti s tím Výbor vyzývá Komisi, aby zohlednila a konkrétními opatřeními zajistila soulad mezi družstevním právem na straně jedné a ostatními konstitutivními prvky právního prostředí na straně druhé. |
| --- | --- |

4.1.2.2

V souvislosti s tím Výbor vyzývá Komisi, aby zohlednila a konkrétními opatřeními zajistila soulad mezi družstevním právem na straně jedné a ostatními konstitutivními prvky právního prostředí na straně druhé.

| 4.1.2.3 | Ve této souvislosti rovněž Výbor doporučuje, aby skupiny expertů, které byly Komisí vyzvány k vypracování stanoviska k připravovaným zákonům pro tuto oblast, vždy zohledňovaly podstatné vlastnosti družstevních společností a využili kompetencí a znalostí organizací, které je zastupují (12). |
| --- | --- |

4.1.2.3

Ve této souvislosti rovněž Výbor doporučuje, aby skupiny expertů, které byly Komisí vyzvány k vypracování stanoviska k připravovaným zákonům pro tuto oblast, vždy zohledňovaly podstatné vlastnosti družstevních společností a využili kompetencí a znalostí organizací, které je zastupují (12).

4.2   Pravidla hospodářské soutěže, svoboda podnikání a daňové úpravy

| 4.2.1 | Co se týče soutěžního práva, Výbor zdůrazňuje, že podobně jako jiné formy společností podléhají i družstevní společnosti článkům 81, 82 a 86 až 88 Smlouvy o ES. Nicméně se domnívá, že formulace odstavce sdělení, který odkazuje na článek 81 Smlouvy o dohodách není jednoznačná. Komise zde zdůrazňuje, že „přestože družstevní organizace není vždy nutně v rozporu s článkem 81 Smlouvy o ES, postupy nebo pravidla přijatá později by mohly být považovány za překážku pro hospodářskou soutěž“
   (13). Komise proto doporučuje zajistit kvalitnější informovanost jednotlivých družstevních sektorů o pravidlech hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

4.2.1

Co se týče soutěžního práva, Výbor zdůrazňuje, že podobně jako jiné formy společností podléhají i družstevní společnosti článkům 81, 82 a 86 až 88 Smlouvy o ES. Nicméně se domnívá, že formulace odstavce sdělení, který odkazuje na článek 81 Smlouvy o dohodách není jednoznačná. Komise zde zdůrazňuje, že „přestože družstevní organizace není vždy nutně v rozporu s článkem 81 Smlouvy o ES, postupy nebo pravidla přijatá později by mohly být považovány za překážku pro hospodářskou soutěž“
   (13). Komise proto doporučuje zajistit kvalitnější informovanost jednotlivých družstevních sektorů o pravidlech hospodářské soutěže.

| 4.2.1.1 | Na základě veřejného slyšení zástupců družstevních sektorů dne 11. října 2004 se Výbor domnívá, že problém nespočívá v neznalosti pravidel hospodářské soutěže, ale spíše ve skutečnosti, že tato pravidla vždy nezohledňují specifika družstevních společností. Výbor proto Komisi vyzval k tomu, aby se zaměřila na oddělení, která se zabývají politikou hospodářské soutěže za účelem jejich kvalitnější informovanosti o různých formách organizace družstevních společností. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Na základě veřejného slyšení zástupců družstevních sektorů dne 11. října 2004 se Výbor domnívá, že problém nespočívá v neznalosti pravidel hospodářské soutěže, ale spíše ve skutečnosti, že tato pravidla vždy nezohledňují specifika družstevních společností. Výbor proto Komisi vyzval k tomu, aby se zaměřila na oddělení, která se zabývají politikou hospodářské soutěže za účelem jejich kvalitnější informovanosti o různých formách organizace družstevních společností.

| 4.2.1.2 | Výbor zdůrazňuje, že přítomnost rozmanitých forem podnikání na trhu je jedním z klíčových prvků zdravého konkurenčního prostředí a domnívá se, že takový přístup by mohl zamezit jakékoliv formě diskriminace družstevních společností založené na způsobu jejich organizace. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Výbor zdůrazňuje, že přítomnost rozmanitých forem podnikání na trhu je jedním z klíčových prvků zdravého konkurenčního prostředí a domnívá se, že takový přístup by mohl zamezit jakékoliv formě diskriminace družstevních společností založené na způsobu jejich organizace.

| 4.2.2 | Výbor dále upozorňuje, že v některých zemích je v určitých odvětvích zakázána družstevní forma podnikání (14). To je jasná překážka pro svobodu podnikání. Situace je tím politováníhodnější, že nařízení o statutu evropské družstevní společnosti tento zákaz potvrzuje. (15) Výbor v této souvislosti vyzývá Komisi, aby provedla analýzu rozsahu a dopadu těchto zákazů. |
| --- | --- |

4.2.2

Výbor dále upozorňuje, že v některých zemích je v určitých odvětvích zakázána družstevní forma podnikání (14). To je jasná překážka pro svobodu podnikání. Situace je tím politováníhodnější, že nařízení o statutu evropské družstevní společnosti tento zákaz potvrzuje. (15) Výbor v této souvislosti vyzývá Komisi, aby provedla analýzu rozsahu a dopadu těchto zákazů.

| 4.2.3 | Co se týče daňového ošetření družstevních společností, zastává Výbor zásadu, podle které musí být výhody poskytované určitému typu společnosti úměrné právním omezením nebo přidané hodnotě společnosti (16). V této souvislosti navrhl Výbor Komisi, aby vyzvala členské státy k analýze možnosti poskytování daňových pobídek družstevním společnostem na základě jejich společenské užitečnosti a v závislosti na jejich podílu na regionálním rozvoji. Poskytnutí těchto pobídek je podmíněno respektováním přísných kontrol. Předmětem kontrol je dodržování družstevních principů a hodnot (17). |
| --- | --- |

4.2.3

Co se týče daňového ošetření družstevních společností, zastává Výbor zásadu, podle které musí být výhody poskytované určitému typu společnosti úměrné právním omezením nebo přidané hodnotě společnosti (16). V této souvislosti navrhl Výbor Komisi, aby vyzvala členské státy k analýze možnosti poskytování daňových pobídek družstevním společnostem na základě jejich společenské užitečnosti a v závislosti na jejich podílu na regionálním rozvoji. Poskytnutí těchto pobídek je podmíněno respektováním přísných kontrol. Předmětem kontrol je dodržování družstevních principů a hodnot (17).

4.3   Společenská odpovědnost podniků a řízení podniků

4.3.1   Společenská odpovědnost podniků (SOP)

| 4.3.1.1 | Globalizace ekonomiky zvyšuje nároky na výnosnost firem, někdy na úkor ostatních společenských aspektů. SOP, tj. „dobrovolné integrování sociálních a ekologických hledisek do obchodní činnosti a vztahů s příjemci“
   (18)
  , není pro družstevní společnosti neznámým pojmem. Skutečnost, že současně slučují ekonomické a sociální cíle a že jejich fungování je založeno na jednotlivci a na principech vnitřní demokracie, jasně naznačuje, že tyto společnosti již svou podstatou integrují principy SOP a věnují se této tématice (19). |
| --- | --- |

4.3.1.1

Globalizace ekonomiky zvyšuje nároky na výnosnost firem, někdy na úkor ostatních společenských aspektů. SOP, tj. „dobrovolné integrování sociálních a ekologických hledisek do obchodní činnosti a vztahů s příjemci“
   (18)
  , není pro družstevní společnosti neznámým pojmem. Skutečnost, že současně slučují ekonomické a sociální cíle a že jejich fungování je založeno na jednotlivci a na principech vnitřní demokracie, jasně naznačuje, že tyto společnosti již svou podstatou integrují principy SOP a věnují se této tématice (19).

| 4.3.1.2 | Výbor s politováním konstatuje, že toto hledisko není ve sdělení zmíněno, a doporučuje, aby byla v této souvislosti přijata zvláštní opatření za účelem aplikace zkušeností družstevních společností v této oblasti (20). |
| --- | --- |

4.3.1.2

Výbor s politováním konstatuje, že toto hledisko není ve sdělení zmíněno, a doporučuje, aby byla v této souvislosti přijata zvláštní opatření za účelem aplikace zkušeností družstevních společností v této oblasti (20).

4.3.2   Řízení podniků

| 4.3.2.1 | Výbor se již několik let zajímá o problematiku řízení podniku (21). Je však nutné zkonstatovat, že většina úvah v této oblasti jen zřídka odkazuje na družstevní společnosti. Je to svým způsobem paradoxní, protože četné zákonné předpisy upravující samotnou organizaci družstevních společností přiměly družstevní společnosti k tomu, aby zavedly do praxe specifické modely řízení (22). Služby družstevních auditorských asociací mohou také zásadním způsobem přispět k úspěchu družstevních činností; tyto asociace fungují v mnoha členských státech, z nichž některé mají neporušenou tradici družstevních společností po dobu delší než 100 let. Proto je důležité, aby směrnice Evropského společenství o povinných auditech uznala a zahrnula tuto instituci družstevního práva. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Výbor se již několik let zajímá o problematiku řízení podniku (21). Je však nutné zkonstatovat, že většina úvah v této oblasti jen zřídka odkazuje na družstevní společnosti. Je to svým způsobem paradoxní, protože četné zákonné předpisy upravující samotnou organizaci družstevních společností přiměly družstevní společnosti k tomu, aby zavedly do praxe specifické modely řízení (22). Služby družstevních auditorských asociací mohou také zásadním způsobem přispět k úspěchu družstevních činností; tyto asociace fungují v mnoha členských státech, z nichž některé mají neporušenou tradici družstevních společností po dobu delší než 100 let. Proto je důležité, aby směrnice Evropského společenství o povinných auditech uznala a zahrnula tuto instituci družstevního práva.

| 4.3.2.2 | Výbor se v této souvislosti domnívá, že by bylo užitečné integrovat tyto zkušenosti do debaty o řízení podniků tak, aby se tato diskuse obohatila o poznatky a doporučení, které lze aplikovat na různé formy podnikání. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Výbor se v této souvislosti domnívá, že by bylo užitečné integrovat tyto zkušenosti do debaty o řízení podniků tak, aby se tato diskuse obohatila o poznatky a doporučení, které lze aplikovat na různé formy podnikání.

4.4   Uskupení družstevních společností

| 4.4.1 | Výbor rovněž Komisi upozorňuje na existenci uskupení, která sdružují družstevní společnosti. Jedná se o podnikatelské koncepty, které jednoznačně upřednostňují strategii partnerství a spolupráce mezi družstevními společnostmi spíše než strategii slučování a akvizicí. Díky tomu mohou tyto firmy čelit výzvám globalizace a v souvislosti s tím i zvyšujícím se nárokům na konkurenceschopnost a zároveň zachovat a proklamovat identitu družstevních společností. |
| --- | --- |

4.4.1

Výbor rovněž Komisi upozorňuje na existenci uskupení, která sdružují družstevní společnosti. Jedná se o podnikatelské koncepty, které jednoznačně upřednostňují strategii partnerství a spolupráce mezi družstevními společnostmi spíše než strategii slučování a akvizicí. Díky tomu mohou tyto firmy čelit výzvám globalizace a v souvislosti s tím i zvyšujícím se nárokům na konkurenceschopnost a zároveň zachovat a proklamovat identitu družstevních společností.

| 4.4.2 | Výbor považuje za vhodné podporovat při dodržování pravidel hospodářské soutěže rozvoj takových uskupení, která družstevním společnostem umožní vyvinout společnou značku nebo řadu zboží a služeb, a přispějí tak ke stabilizaci postavení družstevních společností a to jak v nadnárodním, tak ve světovém měřítku. Výbor dále navrhuje, aby byl tento rozměr ve sdělení výrazněji zohledněn. |
| --- | --- |

4.4.2

Výbor považuje za vhodné podporovat při dodržování pravidel hospodářské soutěže rozvoj takových uskupení, která družstevním společnostem umožní vyvinout společnou značku nebo řadu zboží a služeb, a přispějí tak ke stabilizaci postavení družstevních společností a to jak v nadnárodním, tak ve světovém měřítku. Výbor dále navrhuje, aby byl tento rozměr ve sdělení výrazněji zohledněn.

5.   Připomínky a doporučení k navrhovaným opatřením

5.1   Vnímání a podpora metod družstevních společností (Opatření 1-2)

| 5.1.1 | Výbor podporuje Komisi v uskutečňování opatření, která povedou k lepšímu pochopení a zohlednění specifických vlastností družstevních společností. Špatná znalost těchto specifik je totiž hlavním důvodem nedostatečného využití potenciálu družstevních společností. V souvislosti s tím se Výbor domnívá, že je třeba více podporovat určování, ověřování a šíření dobrých zkušeností z této oblasti podnikání. |
| --- | --- |

5.1.1

Výbor podporuje Komisi v uskutečňování opatření, která povedou k lepšímu pochopení a zohlednění specifických vlastností družstevních společností. Špatná znalost těchto specifik je totiž hlavním důvodem nedostatečného využití potenciálu družstevních společností. V souvislosti s tím se Výbor domnívá, že je třeba více podporovat určování, ověřování a šíření dobrých zkušeností z této oblasti podnikání.

| 5.1.2 | Konkrétně navrhuje, aby Komise oficiálně uznala doporučení Mezinárodní organizace práce (WLO) č. 193, které představuje první evropský konsensus v oblasti norem a podpory družstevních společností, protože bylo přijato 25 členskými státy EU. Výbor rovněž doporučuje připravit a provést konkrétní opatření jako je například informační kampaň o specifických vlastnostech a podnikatelském aspektu družstevních společností, která by byla podpořena různými videoprojekcemi, webovými stránkami Generálního ředitelství pro podnikání atd. Tato kampaň by byla směřována na partnery z ekonomické a sociální sféry a na národní úřady veřejné správy. |
| --- | --- |

5.1.2

Konkrétně navrhuje, aby Komise oficiálně uznala doporučení Mezinárodní organizace práce (WLO) č. 193, které představuje první evropský konsensus v oblasti norem a podpory družstevních společností, protože bylo přijato 25 členskými státy EU. Výbor rovněž doporučuje připravit a provést konkrétní opatření jako je například informační kampaň o specifických vlastnostech a podnikatelském aspektu družstevních společností, která by byla podpořena různými videoprojekcemi, webovými stránkami Generálního ředitelství pro podnikání atd. Tato kampaň by byla směřována na partnery z ekonomické a sociální sféry a na národní úřady veřejné správy.

| 5.1.3 | Dále Výbor doporučuje, aby tato kampaň na podporu družstevních společností byla rozvíjena rovněž v rámci všech Generálních ředitelství (GŘ) Komise. V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost oddělením, které organizují iniciativy, jež se přímo vztahují na společenská a podnikatelská hlediska družstevních společností (GŘ pro vnitřní trh, GŘ pro zaměstnanost a sociální věci, GŘ pro hospodářskou soutěž, GŘ pro zdraví a ochranu spotřebitelů, ...). |
| --- | --- |

5.1.3

Dále Výbor doporučuje, aby tato kampaň na podporu družstevních společností byla rozvíjena rovněž v rámci všech Generálních ředitelství (GŘ) Komise. V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost oddělením, které organizují iniciativy, jež se přímo vztahují na společenská a podnikatelská hlediska družstevních společností (GŘ pro vnitřní trh, GŘ pro zaměstnanost a sociální věci, GŘ pro hospodářskou soutěž, GŘ pro zdraví a ochranu spotřebitelů, ...).

5.2   Statistické údaje (Opatření 3)

| 5.2.1 | Výbor podporuje Komisi v její snaze zkvalitnit statistické údaje o družstevních společnostech. Ve většině členských států EU jsou tyto údaje, pokud existují, jen velmi zřídka pravidelně aktualizovány. Kromě toho jsou jen vzácně stanoveny jednotné postupy pro sběr údajů, což představuje zásadní překážku v dalším rozvoji a zkvalitnění informovanosti o družstevních společnostech. |
| --- | --- |

5.2.1

Výbor podporuje Komisi v její snaze zkvalitnit statistické údaje o družstevních společnostech. Ve většině členských států EU jsou tyto údaje, pokud existují, jen velmi zřídka pravidelně aktualizovány. Kromě toho jsou jen vzácně stanoveny jednotné postupy pro sběr údajů, což představuje zásadní překážku v dalším rozvoji a zkvalitnění informovanosti o družstevních společnostech.

| 5.2.2 | Komise proto plánuje využití technologie satelitních účtů. Rámec aplikace této technologie, který není v případě družstevních společností dosud definován, byl až dosud testován na organizacích, které nespadají do oblasti obchodních společností, a na neziskových organizacích (23). Proto Výbor trvá na tom, aby případné schválené postupy a prostředky nepotlačovaly ekonomický a obchodní rozměr družstevních společností. Je třeba poznamenat, že veřejné slyšení doplněné dotazníkem odhalilo, že tyto obavy sdílejí rovněž družstevní organizace. |
| --- | --- |

5.2.2

Komise proto plánuje využití technologie satelitních účtů. Rámec aplikace této technologie, který není v případě družstevních společností dosud definován, byl až dosud testován na organizacích, které nespadají do oblasti obchodních společností, a na neziskových organizacích (23). Proto Výbor trvá na tom, aby případné schválené postupy a prostředky nepotlačovaly ekonomický a obchodní rozměr družstevních společností. Je třeba poznamenat, že veřejné slyšení doplněné dotazníkem odhalilo, že tyto obavy sdílejí rovněž družstevní organizace.

| 5.2.3 | V zájmu co nejrychlejšího uspokojení poptávky po údajích o družstevních společnostech Výbor doporučuje ihned, jakmile to bude možné, zajistit spolupráci mezi úřadem Eurostat a národními úřady pověřenými shromažďováním statistických údajů o podnicích tak, aby bylo možné rozřadit údaje o společnostech v závislosti na jejich právním statutu. |
| --- | --- |

5.2.3

V zájmu co nejrychlejšího uspokojení poptávky po údajích o družstevních společnostech Výbor doporučuje ihned, jakmile to bude možné, zajistit spolupráci mezi úřadem Eurostat a národními úřady pověřenými shromažďováním statistických údajů o podnicích tak, aby bylo možné rozřadit údaje o společnostech v závislosti na jejich právním statutu.

5.3   Vzdělávání a podnikání (Opatření 4)

| 5.3.1 | Výbor se domnívá, že je důležité, aby programy zaměřené na výchovu, vzdělávání, podporu podnikání a průběžné vzdělávání (24) zohledňovaly družstevní specifika. Výbor připomíná, že tato tematika je rovněž analyzována v doporučení Mezinárodní organizace práce (WLO) č. 193 a s potěšením konstatuje, že i Výbor regionů tento bod zmiňuje ve svém stanovisku (25). Výbor tedy Komisi podporuje ve snaze šířit a zprostředkovávat stávající zkušenosti. |
| --- | --- |

5.3.1

Výbor se domnívá, že je důležité, aby programy zaměřené na výchovu, vzdělávání, podporu podnikání a průběžné vzdělávání (24) zohledňovaly družstevní specifika. Výbor připomíná, že tato tematika je rovněž analyzována v doporučení Mezinárodní organizace práce (WLO) č. 193 a s potěšením konstatuje, že i Výbor regionů tento bod zmiňuje ve svém stanovisku (25). Výbor tedy Komisi podporuje ve snaze šířit a zprostředkovávat stávající zkušenosti.

| 5.3.2 | Výbor dále doporučuje provést analýzu aktuálního stavu, co se týče zařazení družstevního podnikání do vzdělávacích programů na školách a univerzitách. Díky této analýze a vypracování a distribuci speciálních pedagogických materiálů by Komise mohla naplnit dva cíle: šíření existujících zkušeností na straně jedné a zařazení družstevního podnikání do vzdělávacích programů na straně druhé. |
| --- | --- |

5.3.2

Výbor dále doporučuje provést analýzu aktuálního stavu, co se týče zařazení družstevního podnikání do vzdělávacích programů na školách a univerzitách. Díky této analýze a vypracování a distribuci speciálních pedagogických materiálů by Komise mohla naplnit dva cíle: šíření existujících zkušeností na straně jedné a zařazení družstevního podnikání do vzdělávacích programů na straně druhé.

5.4   Služby na podporu firem (Opatření 5)

| 5.4.1 | Výbor a Komise sdílejí společné přání vyzvat tradiční organizace zaměřené na podporu podnikání, aby se výrazněji zabývaly družstevními formami podnikání, a současně připomínají, že již existují speciální organizace poskytující tento typ služeb. Těmto organizacím by mělo být umožněno, na základě opatření provedených Komisí, více rozvinout a rozšířit svou nabídku služeb. |
| --- | --- |

5.4.1

Výbor a Komise sdílejí společné přání vyzvat tradiční organizace zaměřené na podporu podnikání, aby se výrazněji zabývaly družstevními formami podnikání, a současně připomínají, že již existují speciální organizace poskytující tento typ služeb. Těmto organizacím by mělo být umožněno, na základě opatření provedených Komisí, více rozvinout a rozšířit svou nabídku služeb.

| 5.4.2 | V této souvislosti Výbor připomněl, že nový víceletý program pro podniky a podnikání 2006-2010 (26) neobsahuje žádnou vůdčí osu nebo specifickou linii zaměřenou na družstevní společnosti. Dále upozorňuje, že akční plán na podporu podnikání (27) neobsahuje téměř žádnou zmínku o družstevních společnostech. Výjimkou je pojetí z hlediska „sociální ekonomiky“, které je však v dokumentu formulováno velmi nejasně. |
| --- | --- |

5.4.2

V této souvislosti Výbor připomněl, že nový víceletý program pro podniky a podnikání 2006-2010 (26) neobsahuje žádnou vůdčí osu nebo specifickou linii zaměřenou na družstevní společnosti. Dále upozorňuje, že akční plán na podporu podnikání (27) neobsahuje téměř žádnou zmínku o družstevních společnostech. Výjimkou je pojetí z hlediska „sociální ekonomiky“, které je však v dokumentu formulováno velmi nejasně.

5.5   Přístup k financování (Akce 6)

| 5.5.1 | Výbor vyzývá Komisi, aby urychleně provedla plánovanou analýzu možnosti zařadit specifický odkaz na družstevní společnosti do nástrojů Evropského investičního fondu. V této souvislosti byl však Výbor informován o tom, že tento odkaz byl v nedávné době zamítnut z důvodu rovného zacházení s jednotlivými právními formami společností. Výbor proto Komisi vyzval, aby upřesnila, jaká konkrétní nová opatření by mohla uskutečnit v oblasti financování, protože jiné opatření, konkrétně dohled na to, aby mohly být družstevní společnosti zařazeny do jiných programů EU, na současné situaci nic nemění. Dále by Výbor přivítal, kdyby Evropský investiční fond z finančních pomoci určené malým a středním podnikům vyčlenil větší část družstevním společnostem, které ve finanční oblasti nedisponují významnými zárukami. |
| --- | --- |

5.5.1

Výbor vyzývá Komisi, aby urychleně provedla plánovanou analýzu možnosti zařadit specifický odkaz na družstevní společnosti do nástrojů Evropského investičního fondu. V této souvislosti byl však Výbor informován o tom, že tento odkaz byl v nedávné době zamítnut z důvodu rovného zacházení s jednotlivými právními formami společností. Výbor proto Komisi vyzval, aby upřesnila, jaká konkrétní nová opatření by mohla uskutečnit v oblasti financování, protože jiné opatření, konkrétně dohled na to, aby mohly být družstevní společnosti zařazeny do jiných programů EU, na současné situaci nic nemění. Dále by Výbor přivítal, kdyby Evropský investiční fond z finančních pomoci určené malým a středním podnikům vyčlenil větší část družstevním společnostem, které ve finanční oblasti nedisponují významnými zárukami.

| 5.5.2 | V této souvislosti Výbor rovněž upozorňuje Komisi na skutečnost, že nová dohoda o vlastních kapitálech, tzv. Basilejská dohoda II, nutí bankovní ústavy, aby při financování firem více zohledňovaly jejich rizikový profil, zejména v závislosti na jejich platební způsobilosti a způsobu řízení. Pro některé družstevní společnosti to může znamenat znesnadnění (a zdražení) přístupu k úvěrovému financování (28). |
| --- | --- |

5.5.2

V této souvislosti Výbor rovněž upozorňuje Komisi na skutečnost, že nová dohoda o vlastních kapitálech, tzv. Basilejská dohoda II, nutí bankovní ústavy, aby při financování firem více zohledňovaly jejich rizikový profil, zejména v závislosti na jejich platební způsobilosti a způsobu řízení. Pro některé družstevní společnosti to může znamenat znesnadnění (a zdražení) přístupu k úvěrovému financování (28).

| 5.5.3 | Vzhledem ke specifické povaze kapitálu (podíly nejsou kótované na burze, vyplácení podílů v jejich nominální hodnotě apod.) mají družstevní společnosti někdy problémy získat finanční prostředky na svůj rozvoj. Výbor v této souvislosti podporuje Komisi, která vyzývá členské státy se specifickou družstevní legislativou, aby v rámci této legislativy umožnili družstevním společnostem vydávat obchodovatelné podíly pro investory, kteří nejsou členy, za podmínky, že účast těchto investorů neohrozí družstevní identitu společnosti a členům družstva zůstane možnost kontroly (29). |
| --- | --- |

5.5.3

Vzhledem ke specifické povaze kapitálu (podíly nejsou kótované na burze, vyplácení podílů v jejich nominální hodnotě apod.) mají družstevní společnosti někdy problémy získat finanční prostředky na svůj rozvoj. Výbor v této souvislosti podporuje Komisi, která vyzývá členské státy se specifickou družstevní legislativou, aby v rámci této legislativy umožnili družstevním společnostem vydávat obchodovatelné podíly pro investory, kteří nejsou členy, za podmínky, že účast těchto investorů neohrozí družstevní identitu společnosti a členům družstva zůstane možnost kontroly (29).

5.6   Přínos družstevních společností v některých specifických oblastech podnikové politiky (Opatření 7)

| 5.6.1 | Výbor sdílí názor Komise, která se domnívá, že družstevní společnost je díky svému modelu řízení zvlášť vhodná pro případy, kdy podnik převezmou zaměstnanci. Výbor navrhuje, aby tomuto modelu byla věnována větší pozornost v programech a opatřeních, které Komise v této oblasti zamýšlí uskutečnit. |
| --- | --- |

5.6.1

Výbor sdílí názor Komise, která se domnívá, že družstevní společnost je díky svému modelu řízení zvlášť vhodná pro případy, kdy podnik převezmou zaměstnanci. Výbor navrhuje, aby tomuto modelu byla věnována větší pozornost v programech a opatřeních, které Komise v této oblasti zamýšlí uskutečnit.

| 5.6.2 | Komise navrhuje provést studii o družstevních společnostech, jejichž hlavním cílem je zohlednit sociální potřeby. Tato studie může upozornit na přínos družstevních společností při plnění těchto cílů. Výbor přesto doporučuje, aby studie zdůraznila specifické vlastnosti sociálních družstev ve srovnání se „sociálními podniky“ (30). |
| --- | --- |

5.6.2

Komise navrhuje provést studii o družstevních společnostech, jejichž hlavním cílem je zohlednit sociální potřeby. Tato studie může upozornit na přínos družstevních společností při plnění těchto cílů. Výbor přesto doporučuje, aby studie zdůraznila specifické vlastnosti sociálních družstev ve srovnání se „sociálními podniky“ (30).

5.7   Soudržnost a zkvalitnění národních legislativ, vypracování modelových zákonů a evropské družstevní společnosti (Opatření 8, 9, 10, 11)

| 5.7.1 | Výbor připomíná, že právní prostředí, ve kterém družstevní společnosti podnikají, je stejně důležité jako organizační modely, které tyto společnosti používají při plnění svých cílů, a zároveň souhlasí s prioritou, kterou Komise uděluje právnímu statutu družstevních společností jak na evropské, tak na národní úrovni. |
| --- | --- |

5.7.1

Výbor připomíná, že právní prostředí, ve kterém družstevní společnosti podnikají, je stejně důležité jako organizační modely, které tyto společnosti používají při plnění svých cílů, a zároveň souhlasí s prioritou, kterou Komise uděluje právnímu statutu družstevních společností jak na evropské, tak na národní úrovni.

| 5.7.2 | Výbor schvaluje organizování setkání s národními úřady, jejichž cílem je projednat provádění nařízení o evropské družstevní společnosti a směrnice, která s ním souvisí. Výbor dále doporučuje pravidelné sledování přípravných prací. Pro srovnání je třeba uvést, že statut evropské společnosti, který nedávno vstoupil v platnost, byl integrován do národní legislativy pouze v šesti členských zemích. |
| --- | --- |

5.7.2

Výbor schvaluje organizování setkání s národními úřady, jejichž cílem je projednat provádění nařízení o evropské družstevní společnosti a směrnice, která s ním souvisí. Výbor dále doporučuje pravidelné sledování přípravných prací. Pro srovnání je třeba uvést, že statut evropské společnosti, který nedávno vstoupil v platnost, byl integrován do národní legislativy pouze v šesti členských zemích.

| 5.7.3 | Co se týče vypracování modelových zákonů, Výbor by chtěl zdůraznit dvojznačnost formulace tohoto odstavce. Komise totiž nedoporučuje harmonizaci práva družstevních společností, ale zároveň vyzdvihuje závěry prací skupin evropských expertů na právo společností, kteří naopak souhlasí s harmonizací statutů družstevních společností. |
| --- | --- |

5.7.3

Co se týče vypracování modelových zákonů, Výbor by chtěl zdůraznit dvojznačnost formulace tohoto odstavce. Komise totiž nedoporučuje harmonizaci práva družstevních společností, ale zároveň vyzdvihuje závěry prací skupin evropských expertů na právo společností, kteří naopak souhlasí s harmonizací statutů družstevních společností.

| 5.7.4 | Výbor si je vědom, že četné články nařízení o evropské družstevní společnosti odkazují na národní legislativy. Vzhledem k tomu, že pět let poté, co nařízení vstoupilo v platnost, bude provádění nařízení o evropské družstevní společnosti předmětem zprávy, se Výbor domnívá, že v případě, kdy je třeba vypracovat modelové zákony za účelem harmonizace družstevních zákonů a/nebo navrhnout přijetí společných předpisů na evropské úrovni, je nezbytně nutné, aby při těchto diskusích a pracích již od počátku asistovaly profesní organizace zastupující družstevní společnosti. |
| --- | --- |

5.7.4

Výbor si je vědom, že četné články nařízení o evropské družstevní společnosti odkazují na národní legislativy. Vzhledem k tomu, že pět let poté, co nařízení vstoupilo v platnost, bude provádění nařízení o evropské družstevní společnosti předmětem zprávy, se Výbor domnívá, že v případě, kdy je třeba vypracovat modelové zákony za účelem harmonizace družstevních zákonů a/nebo navrhnout přijetí společných předpisů na evropské úrovni, je nezbytně nutné, aby při těchto diskusích a pracích již od počátku asistovaly profesní organizace zastupující družstevní společnosti.

| 5.7.5 | V této souvislosti Výbor považuje za vhodné zdůraznit, že na základě veřejného slyšení bylo zjištěno, že značný počet družstevních organizací je spíše pro konsolidaci a posílení současných národních družstevních legislativ než pro jejich přepracování za účelem harmonizace (31). Podle těchto společností by takový přístup zajistil lepší reakci na problém přeměny některých družstevních společností (tzv. demutualizace) (32). |
| --- | --- |

5.7.5

V této souvislosti Výbor považuje za vhodné zdůraznit, že na základě veřejného slyšení bylo zjištěno, že značný počet družstevních organizací je spíše pro konsolidaci a posílení současných národních družstevních legislativ než pro jejich přepracování za účelem harmonizace (31). Podle těchto společností by takový přístup zajistil lepší reakci na problém přeměny některých družstevních společností (tzv. demutualizace) (32).

| 5.7.6 | Z tohoto hlediska Výbor Komisi rovněž navrhuje provést srovnávací studii o dopadu a rozsahu integrování zákonných ustanovení, které až dosud byly vlastní kapitálovým společnostem, do některých národních družstevních legislativ (33). |
| --- | --- |

5.7.6

Z tohoto hlediska Výbor Komisi rovněž navrhuje provést srovnávací studii o dopadu a rozsahu integrování zákonných ustanovení, které až dosud byly vlastní kapitálovým společnostem, do některých národních družstevních legislativ (33).

5.8   Cíle Společenství (Opatření 12)

| 5.8.1 | Výbor podporuje záměr Komise vyzdvihnout přínos družstevních společností k naplňování cílů Společenství prostřednictvím programů Společenství. Klade si však otázku, jak toho dosáhnout, protože v současnosti nejsou pro tento účel vyčleněny žádné rozpočty. |
| --- | --- |

5.8.1

Výbor podporuje záměr Komise vyzdvihnout přínos družstevních společností k naplňování cílů Společenství prostřednictvím programů Společenství. Klade si však otázku, jak toho dosáhnout, protože v současnosti nejsou pro tento účel vyčleněny žádné rozpočty.

| 5.8.2 | Ve sdělení je věnována zvláštní pozornost oblasti „zemědělské politiky v kontextu rozšíření“, která je předmětem opatření. Výbor tento aspekt podporuje, ale zároveň se domnívá, že je třeba naplnit konkrétními činy i odkazy k jiným zmiňovaným oblastem jako je například rozvoj venkova, regionální rozvoj a vytváření pracovních příležitostí. |
| --- | --- |

5.8.2

Ve sdělení je věnována zvláštní pozornost oblasti „zemědělské politiky v kontextu rozšíření“, která je předmětem opatření. Výbor tento aspekt podporuje, ale zároveň se domnívá, že je třeba naplnit konkrétními činy i odkazy k jiným zmiňovaným oblastem jako je například rozvoj venkova, regionální rozvoj a vytváření pracovních příležitostí.

| 5.8.3 | Při definování opatření na podporu a rozvoj Výbor v zásadě považuje za vhodnější přijmout koncept centra rozvoje družstevního podnikání. To umožní rozšíření družstevní formy podnikání ze specifické oblasti i do dalších oborů činnosti. |
| --- | --- |

5.8.3

Při definování opatření na podporu a rozvoj Výbor v zásadě považuje za vhodnější přijmout koncept centra rozvoje družstevního podnikání. To umožní rozšíření družstevní formy podnikání ze specifické oblasti i do dalších oborů činnosti.

6.   Závěry

| 6.1 | Výbor s potěšením přijal zveřejnění tohoto sdělení o podpoře družstevních společností v Evropě. Sdělení navazuje na přijetí nařízení o statutu evropské družstevní společnosti a dokazuje tak zájem Komise o družstevní společnosti s důrazem na ekonomická a sociální hlediska tohoto typu podniku a rovněž na potenciál těchto podniků pro naplňování cílů Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

6.1

Výbor s potěšením přijal zveřejnění tohoto sdělení o podpoře družstevních společností v Evropě. Sdělení navazuje na přijetí nařízení o statutu evropské družstevní společnosti a dokazuje tak zájem Komise o družstevní společnosti s důrazem na ekonomická a sociální hlediska tohoto typu podniku a rovněž na potenciál těchto podniků pro naplňování cílů Lisabonské strategie.

| 6.2 | Výbor zejména klade důraz na prioritu, která byla udělena podpoře družstevní formy podnikání. Nedostatečná znalost této formy podnikání je totiž hlavní překážkou rozvoje družstevních společností v Evropě. |
| --- | --- |

6.2

Výbor zejména klade důraz na prioritu, která byla udělena podpoře družstevní formy podnikání. Nedostatečná znalost této formy podnikání je totiž hlavní překážkou rozvoje družstevních společností v Evropě.

| 6.3 | Ačkoli Výbor souhlasí s hlavními liniemi tohoto sdělení, domnívá se, že by bylo žádoucí převést některá opatření v konkrétní činy na základě předem stanoveného časového plánu. Proto Výbor doporučuje, aby byl proces kontroly plánovaných opatření zaveden co nejdříve a nečekalo se na vyhodnocení po roce 2008, jak navrhuje Komise. V rámci tohoto procesu je třeba úzce spolupracovat s profesními družstevními organizacemi a to jak v národním, tak v evropském měřítku. |
| --- | --- |

6.3

Ačkoli Výbor souhlasí s hlavními liniemi tohoto sdělení, domnívá se, že by bylo žádoucí převést některá opatření v konkrétní činy na základě předem stanoveného časového plánu. Proto Výbor doporučuje, aby byl proces kontroly plánovaných opatření zaveden co nejdříve a nečekalo se na vyhodnocení po roce 2008, jak navrhuje Komise. V rámci tohoto procesu je třeba úzce spolupracovat s profesními družstevními organizacemi a to jak v národním, tak v evropském měřítku.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Družstevní charta přijatá v roce 1995 na kongresu Mezinárodní družstevní aliance v Manchesteru .

1

(2)  Dtto.

2

(3)  Stanovisko Výboru regionů ze dne 16. června 2004, CdR 97/2004 v konečném znění, zpravodajka: paní Pellinen, Úř. věstník C 318 ze dne 22. prosince 2004.

3

(4)  Rezoluce č. 56/114 přijatá na 88. plenárním zasedání Valného shromáždění OSN dne 19. prosince 2001.

4

(5)  R 193. Doporučení týkající se podpory družstevních společností, přijaté na 90. zasedání Mezinárodní konference práce dne 20. června 2002.

5

(6)  Článek III-142 Evropské ústavy, probíhá ratifikace.

6

(7)  Nařízení č. 1435/2003, Úř. věstník L 207 ze dne 18. srpna 2003; směrnice č. 2003/72/ES, Úř. věstník L 207 ze dne 18. srpna 2003.

7

Srov. stanovisko EHSV ze dne 26. května 1992 k návrhu nařízení Rady o statutu evropské družstevní společnosti a k návrhu směrnice Rady doplňující statut evropské družstevní společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců, Úř. věstník C 223 ze dne 31. srpna 1992.

(8)  Stanovisko EHSV k Sociální ekonomice a jednotnému trhu, zpravodaj: pan J. Olsson, Úř. věstník C 117 ze dne 26. dubna 2000.

8

(9)  Srov. pozn. 3.

9

(10)  Stanovisko EHSV k Ekonomické rozmanitosti přistupujících zemí a k úloze malých a středních podniků a sociálních podniků, zpravodajové: pan Fusco a pan Glorieux, Úř. věstník C 112 ze dne 30. dubna 2004.

10

(11)  Podíly mohou být považovány za součást kapitálu v případě, že si emitent ponechá bezvýhradné právo na odmítnutí vyplacení nebo v případě, že národní legislativa nebo stanovy společnosti stanoví povinnou minimální výši kapitálu.

11

(12)  V této souvislosti je zarážející, že ve skupině evropských expertů na právo společností, která je v tomto dokumentu několikrát citována, není žádný odborník na družstevní právo.

12

(13)  Poslední odstavec oddílu 3-2-7 sdělení.

13

(14)  Například v Německu není možné založit družstevní společnost v oboru výdeje farmaceutických výrobků.

14

(15)  Článek 8-2: „Pokud národní legislativa obsahuje specifická pravidla a/nebo omezení, která se vztahují na činnost evropské družstevní společnosti (EDS) (...), vztahuje se tato legislativa v plném znění i na EDS“.

15

(16)  Sdělení § 3-2-6.

16

(17)  Stanovisko Výboru regionů srov. pozn. 3.

17

(18)  Zelená kniha: „Prosadit evropský rámec pro sociální odpovědnost podniků“ KOM(2001) 366 v konečném znění.

18

(19)  Organizování sítí spravedlivého obchodu, provádění bilancí společností, vytvoření evropského uskupení pro bilanci společností, ...

19

(20)  Stanovisko ESHV k Zelené knize: „Prosadit evropský rámec pro sociální odpovědnost podniků“, CESE 355/2002, zpravodajové: pan Hornung-Draus, pan Engelen-Keffer, pan Hoffelt, Úř. věstník C 125 ze dne 27. května 2002.

20

(21)  Stanovisko EHSV ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Modernizace práva společností a posílení vedení společností v EU – plán postupu, zpravodaj: pan G. Ravoet, CESE 1592/2003, Úř. věstník C 80 ze dne 30. března 2004.

21

(22)  Příkladem je struktura a organizace družstevních auditorských společností v některých zemích EU, například v Německu.

22

(23)  Srov. seminář Komise ze dne 23. dubna 2004 o vývoji metod použití satelitních účtů v sociální ekonomice.

23

(24)  Například programy Leonardo, Socrates, Erasmus.

24

(25)  Srov. pozn. 3.

25

(26)  Program EU na podporu podnikání a konkurenceschopnosti podniků (2006-2011).

26

(27)  Sdělení Komise „Akční plán: evropská agenda politiky podnikání“, KOM(2004) 70 v konečném znění, srov. stanovisko EHSV 1198/2004 ze dne 15. září 2004, zpravodaj: pan B. Butters.

27

(28)  Stanovisko EHSV „Adaptabilita malých a středních podniků a sociálních podniků na změny způsobené dynamikou ekonomického vývoje“, Úř. věst. C 120, 20.5.2005, zpravodaj: pan L. Fusco.

28

(29)  § 3-2-4 Sdělení.

29

(30)  Označením „sociální podniky“ odkazuje Komise na skutečnost, že některé členské státy stanovily specifické právní formy pro označení společností, jejichž hlavním předmětem činnosti je naplňování sociálních cílů.

30

(31)  Některé národní družstevní společnosti jsou dokonce proti.

31

(32)  O demutualizaci hovoříme v případě, že družstevní společnost přestává být podnikem ve společném vlastnictví členů a přechází do vlastnictví externích investorů. To se konkrétně projeví přeměnou družstevní společnosti na kapitálovou společnost.

32

(33)  Př.: Itálie nedávno schválila zákon, který umožňuje družstevním společnostem vydávat dluhopisy.

33

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnic Evropského parlamentu a Rady doplňujících směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2000/12/ES z 20. března 2000 a směrnice Rady č. 93/6/EHS z 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních firem a úvěrových institucí

KOM(2004) 486 v konečném znění – 2004/0155 a 2004/0159 (COD)

(2005/C 234/02)

Dne 13. září 2004 Rada rozhodla podle článku 95 Smlouvy o založení Evropského společenství se obrátit na Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce pro jednotný trh, výrobu a spotřebu, pověřená pracemi Výboru k tomuto tématu, přijala své stanovisko dne 14. února 2005. Zpravodajem byl pan RAVOET.

Evropský hospodářský a sociální výbor schválil na svém 415. plenárním zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005 (jednání ze dne 9. března) 124 hlasy pro a 1 hlasem proti toto stanovisko:

1.   Obsah a působnost návrhu

| 1.1 | Dne 14. července 2004 zveřejnila Evropská Komise návrh směrnice (1) doplňující druhou směrnici o kapitálové přiměřenosti (č. 93/6/EHS) a konsolidovanou směrnici o bankovnictví (č. 2000/12/ES). Touto směrnicí bude uplatněna nová Basilejská dohoda (Mezinárodní konvergence kapitálových opatření a kapitálových standardů) v Evropské unii. Uvedená doplňující směrnice se v tomto dokumentu dále nazývá směrnice o kapitálových požadavcích. |
| --- | --- |

1.1

Dne 14. července 2004 zveřejnila Evropská Komise návrh směrnice (1) doplňující druhou směrnici o kapitálové přiměřenosti (č. 93/6/EHS) a konsolidovanou směrnici o bankovnictví (č. 2000/12/ES). Touto směrnicí bude uplatněna nová Basilejská dohoda (Mezinárodní konvergence kapitálových opatření a kapitálových standardů) v Evropské unii. Uvedená doplňující směrnice se v tomto dokumentu dále nazývá směrnice o kapitálových požadavcích.

| 1.2 | Směrnice o kapitálových požadavcích se bude vztahovat na veškeré úvěrové instituce a investiční firmy působící v Evropské unii. Jejím cílem je zavést vysoce citlivý rizikový bankovní systém v Evropě, který podpoří bankovní sektor, aby se během určité doby přiblížil k vysoce citlivým rizikovým měřícím technikám prostřednictvím pokroku v technologiích a investováním do zaškolování pracovníků. Dojde tak ke zvýšení ochrany spotřebitelů, posílení finanční stability, bude podpořena konkurenceschopnost evropského průmyslu ve světě a zabezpečen solidní základ pro rozšiřování a inovaci podniků prostřednictvím přesunu kapitálu. |
| --- | --- |

1.2

Směrnice o kapitálových požadavcích se bude vztahovat na veškeré úvěrové instituce a investiční firmy působící v Evropské unii. Jejím cílem je zavést vysoce citlivý rizikový bankovní systém v Evropě, který podpoří bankovní sektor, aby se během určité doby přiblížil k vysoce citlivým rizikovým měřícím technikám prostřednictvím pokroku v technologiích a investováním do zaškolování pracovníků. Dojde tak ke zvýšení ochrany spotřebitelů, posílení finanční stability, bude podpořena konkurenceschopnost evropského průmyslu ve světě a zabezpečen solidní základ pro rozšiřování a inovaci podniků prostřednictvím přesunu kapitálu.

| 1.3 | Směrnice o kapitálových požadavcích je legislativním nástrojem, jehož prostřednictvím bude v EU uplatněna nová Basilejská dohoda vypracovaná Basilejským výborem pro bankovní dohled. Basilejský výbor byl vytvořen roku 1974 guvernéry centrálních bank zemí skupiny G10. Dohody zveřejňované Basilejským výborem nejsou právně závazné, jsou určeny jako společný rámec pro bankovní dohled s cílem podpořit konvergenci směrem ke společným metodám, a k vytvoření shodných konkurenčních podmínek pro banky působící na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

1.3

Směrnice o kapitálových požadavcích je legislativním nástrojem, jehož prostřednictvím bude v EU uplatněna nová Basilejská dohoda vypracovaná Basilejským výborem pro bankovní dohled. Basilejský výbor byl vytvořen roku 1974 guvernéry centrálních bank zemí skupiny G10. Dohody zveřejňované Basilejským výborem nejsou právně závazné, jsou určeny jako společný rámec pro bankovní dohled s cílem podpořit konvergenci směrem ke společným metodám, a k vytvoření shodných konkurenčních podmínek pro banky působící na mezinárodní úrovni.

| 1.4 | Basilejská kapitálová dohoda (Basilej I) byla zveřejněna v roce 1988 a v roce 1999 byly zahájeny práce na její aktualizaci, která odrážela rychlý vývoj strategií řízení rizik v devadesátých letech 20. století. Výsledkem této činnosti byla dohoda nazvaná Mezinárodní konvergence kapitálových opatření a kapitálových standardů, (2) zveřejněná v červnu 2004 (dále jen „nová Basilejská dohoda“). |
| --- | --- |

1.4

Basilejská kapitálová dohoda (Basilej I) byla zveřejněna v roce 1988 a v roce 1999 byly zahájeny práce na její aktualizaci, která odrážela rychlý vývoj strategií řízení rizik v devadesátých letech 20. století. Výsledkem této činnosti byla dohoda nazvaná Mezinárodní konvergence kapitálových opatření a kapitálových standardů, (2) zveřejněná v červnu 2004 (dále jen „nová Basilejská dohoda“).

| 1.5 | Nová Basilejská dohoda je rozdělena do tří částí, obecně nazývaných 3 pilíře. V pilíři 1 jsou stanoveny minimální regulatorní kapitálové požadavky pro úvěrové, tržní a operační riziko. V rámci tohoto pilíře se institucím nabízí řada různě propracovaných řešení. Pilíř 2 upravuje proces hodnocení institucí dohlížitelem: mezi institucí a příslušným dohlížitelem funguje aktivní dialog, který má zajistit, aby byly uplatňovány spolehlivé interní postupy pro posouzení kapitálových požadavků týkajících se rizikového profilu skupiny. Pilíř 3 stanoví povinnost institucí zveřejňovat na trhu své kapitálové výdaje. Tento pilíř je často označován jako tržní disciplína, neboť zveřejňování relevantních údajů podpoří dobrou praxi a posílí důvěru investorů. |
| --- | --- |

1.5

Nová Basilejská dohoda je rozdělena do tří částí, obecně nazývaných 3 pilíře. V pilíři 1 jsou stanoveny minimální regulatorní kapitálové požadavky pro úvěrové, tržní a operační riziko. V rámci tohoto pilíře se institucím nabízí řada různě propracovaných řešení. Pilíř 2 upravuje proces hodnocení institucí dohlížitelem: mezi institucí a příslušným dohlížitelem funguje aktivní dialog, který má zajistit, aby byly uplatňovány spolehlivé interní postupy pro posouzení kapitálových požadavků týkajících se rizikového profilu skupiny. Pilíř 3 stanoví povinnost institucí zveřejňovat na trhu své kapitálové výdaje. Tento pilíř je často označován jako tržní disciplína, neboť zveřejňování relevantních údajů podpoří dobrou praxi a posílí důvěru investorů.

| 1.6 | Banky a investiční firmy si mohou zvolit z několika možností měření úvěrových a operačních rizik a snižování úvěrových rizik. Cílem tohoto postupu je zajistit přiměřenost právního rámce a podnítit menší instituce, aby přešly k pokročilejším metodám. Uplatnění těchto pokročilejších metod je nákladnější, neboť jsou založeny na interních modelech vytvořených danými institucemi. Jsou však citlivější k rizikům a výsledkem jejich použití je tudíž snížení kapitálových výdajů.












  1. pilíř | | Úvěrové riziko | | Operační riziko | 2. pilíř | 3. pilíř |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Interní modely | Pokročilá metoda interních ratingů (Advanced Internal Ratings Based Approach
  (AIRBA) | Pokročilé snižování úvěrového rizika | Pokročilá metoda měření
  (AMA) |
| Standardizované metody | Základní metoda interních ratingů
  (FIRBA) | Standardizované snižování úvěrového rizika | Standardizovaná metoda
  (STA) |
| Standardizovaná metoda
  (STA) | Metoda základního ukazatele
  (BIA) |

1.6

Banky a investiční firmy si mohou zvolit z několika možností měření úvěrových a operačních rizik a snižování úvěrových rizik. Cílem tohoto postupu je zajistit přiměřenost právního rámce a podnítit menší instituce, aby přešly k pokročilejším metodám. Uplatnění těchto pokročilejších metod je nákladnější, neboť jsou založeny na interních modelech vytvořených danými institucemi. Jsou však citlivější k rizikům a výsledkem jejich použití je tudíž snížení kapitálových výdajů.

1. pilíř

Úvěrové riziko

Operační riziko

2. pilíř

3. pilíř

Interní modely

Pokročilá metoda interních ratingů (Advanced Internal Ratings Based Approach

(AIRBA)

Pokročilé snižování úvěrového rizika

Pokročilá metoda měření

(AMA)

Standardizované metody

Základní metoda interních ratingů

(FIRBA)

Standardizované snižování úvěrového rizika

Standardizovaná metoda

(STA)

Standardizovaná metoda

(STA)

Metoda základního ukazatele

(BIA)

2.   Obecná zjištění

| 2.1 | Směrnice o kapitálových požadavcích je legislativním dokumentem, jehož prostřednictvím se uplatňuje nová Basilejská dohoda v EU. Komise vypracovala návrh směrnice, jež je všeobecně v souladu s předpisy stanovenými v Basilejské dohodě a zároveň zohledňuje specifika EU. Je velmi důležité zajistit co největší soulad Basilejské dohody s předpisy EU, aby byly pro evropské banky zajištěny shodné podmínky jako má jejich konkurence z jiných států, jež uvedenou dohodu uplatňují. |
| --- | --- |

2.1

Směrnice o kapitálových požadavcích je legislativním dokumentem, jehož prostřednictvím se uplatňuje nová Basilejská dohoda v EU. Komise vypracovala návrh směrnice, jež je všeobecně v souladu s předpisy stanovenými v Basilejské dohodě a zároveň zohledňuje specifika EU. Je velmi důležité zajistit co největší soulad Basilejské dohody s předpisy EU, aby byly pro evropské banky zajištěny shodné podmínky jako má jejich konkurence z jiných států, jež uvedenou dohodu uplatňují.

| 2.2 | Klíčový rozdíl mezi směrnicí o kapitálových požadavcích a Basilejskou dohodou spočívá ve skutečnosti, že stanovené předpisy se budou vztahovat na veškeré úvěrové instituce a investiční firmy z EU. Basilejská dohoda je určena pro banky působící na mezinárodní úrovni. Rozšířená působnost vymezená Komisí je v zájmu vkladatelů i dlužníků z EU. Dobře řízený bankovní systém s dostatečným kapitálem umožní bankám poskytovat půjčky v celém ekonomickém cyklu. Tím dojde k zajištění větší stabilita bankovního sektoru. |
| --- | --- |

2.2

Klíčový rozdíl mezi směrnicí o kapitálových požadavcích a Basilejskou dohodou spočívá ve skutečnosti, že stanovené předpisy se budou vztahovat na veškeré úvěrové instituce a investiční firmy z EU. Basilejská dohoda je určena pro banky působící na mezinárodní úrovni. Rozšířená působnost vymezená Komisí je v zájmu vkladatelů i dlužníků z EU. Dobře řízený bankovní systém s dostatečným kapitálem umožní bankám poskytovat půjčky v celém ekonomickém cyklu. Tím dojde k zajištění větší stabilita bankovního sektoru.

| 2.3 | Výhody pro evropský bankovní průmysl, podniky a spotřebitele budou udržitelné pouze tehdy, bude-li předmětná směrnice natolik flexibilní, aby dokázala zohledňovat vývoj bankovní praxe, trhů a potřeb bankovního dohledu. Splnění této podmínky je nezbytné pro ochranu zájmů vkladatelů i dlužníků, a také proto, aby si EU udržela svou pověst trhu s nejlepšími postupy. |
| --- | --- |

2.3

Výhody pro evropský bankovní průmysl, podniky a spotřebitele budou udržitelné pouze tehdy, bude-li předmětná směrnice natolik flexibilní, aby dokázala zohledňovat vývoj bankovní praxe, trhů a potřeb bankovního dohledu. Splnění této podmínky je nezbytné pro ochranu zájmů vkladatelů i dlužníků, a také proto, aby si EU udržela svou pověst trhu s nejlepšími postupy.

| 2.4 | Komise zvolila metodu, při níž jsou v jednotlivých článcích v hlavní části doplňující směrnice definovány základní zásady a cíle, a technická opatření jsou uvedena v přílohách, jež je možné měnit prostřednictvím komitologie. Tato metoda představuje účinný prostředek k zajištění nezbytné flexibility. |
| --- | --- |

2.4

Komise zvolila metodu, při níž jsou v jednotlivých článcích v hlavní části doplňující směrnice definovány základní zásady a cíle, a technická opatření jsou uvedena v přílohách, jež je možné měnit prostřednictvím komitologie. Tato metoda představuje účinný prostředek k zajištění nezbytné flexibility.

3.   Konkrétní zjištění

Výbor oceňuje Komisi za vysokou kvalitu předloženého návrhu směrnice. Podle mínění Výboru bude třeba se ještě věnovat pouze několika záležitostem. Kvalita předmětné předlohy právního předpisu je dána bezprecedentním množstvím konzultací, včetně spolupráce na studiích dopadu zpracovávaných Basilejským výborem vedených Komisí v průběhu převádění basilejských předpisů do právního předpisu EU. Jako zastupitelský orgán organizované občanské společnosti Evropský hospodářský a sociální výbor tento vývoj vítá a vyzývá další společné zákonodárce, aby v rámci legislativního procesu EU nadále zohledňovali názory účastníků trhu.

3.1   Dopad směrnice na menší úvěrové instituce v EU

| 3.1.1 | Výbor se domnívá, že ve vztahu k zajištění výhod pro všechny spotřebitele a podniky v EU je působnost návrhu směrnice předloženého Komisí správná. Navíc podle názoru Výboru mohou z revidovaného režimu regulatorního kapitálu těžit úvěrové instituce všech velikostí. Ve svém návrhu Komise docílila citlivé rovnováhy mezi poskytováním pobídek pro malé instituce, aby časem začaly používat propracovanější metody, a zavedením přiměřeného rámce zohledňujícího omezené zdroje menších úvěrových institucí. |
| --- | --- |

3.1.1

Výbor se domnívá, že ve vztahu k zajištění výhod pro všechny spotřebitele a podniky v EU je působnost návrhu směrnice předloženého Komisí správná. Navíc podle názoru Výboru mohou z revidovaného režimu regulatorního kapitálu těžit úvěrové instituce všech velikostí. Ve svém návrhu Komise docílila citlivé rovnováhy mezi poskytováním pobídek pro malé instituce, aby časem začaly používat propracovanější metody, a zavedením přiměřeného rámce zohledňujícího omezené zdroje menších úvěrových institucí.

| 3.1.2 | Do návrhu předloženého Komisí jsou též začleněny kroky přijaté Basilejským výborem s cílem omezit regulatorní zátěž ve vztahu k půjčkám malým a středním podnikům. Tyto změny (popsané níže v kapitole nazvané „Dopad směrnice na malé a střední podniky“) Výbor přivítal, neboť by se jinak obával, že by v důsledku nového správního rámce došlo k rostoucí konsolidaci evropského bankovního průmyslu a snížila by se nabídka pro spotřebitele. V tomto ohledu též Výbor s potěšením přijal závěry studie dopadu vypracované společností PWC z dubna 2003 (3), v níž se uvádí, že bude-li předmětná směrnice uplatňována jednotně v celé EU, není pravděpodobné, že by jakýmkoli významným způsobem ovlivnila konkurenci v daném průmyslu. |
| --- | --- |

3.1.2

Do návrhu předloženého Komisí jsou též začleněny kroky přijaté Basilejským výborem s cílem omezit regulatorní zátěž ve vztahu k půjčkám malým a středním podnikům. Tyto změny (popsané níže v kapitole nazvané „Dopad směrnice na malé a střední podniky“) Výbor přivítal, neboť by se jinak obával, že by v důsledku nového správního rámce došlo k rostoucí konsolidaci evropského bankovního průmyslu a snížila by se nabídka pro spotřebitele. V tomto ohledu též Výbor s potěšením přijal závěry studie dopadu vypracované společností PWC z dubna 2003 (3), v níž se uvádí, že bude-li předmětná směrnice uplatňována jednotně v celé EU, není pravděpodobné, že by jakýmkoli významným způsobem ovlivnila konkurenci v daném průmyslu.

3.2   Dopad směrnice na spotřebitele

Finanční stabilita a vyšší citlivost k rizikům, jež zajišťují nové předpisy, přinesou spotřebitelům výhody v podobě posílení důvěry ve finanční systém a podstatného snížení systémového rizika. Ze studie dopadu vypracované společností PWC vyplývá, že díky přechodu k režimu citlivějšímu k rizikům se sníží celkový objem kapitálu drženého bankami, což se projeví mírným zvýšením HDP v Evropské unii. Lepší cílení kapitálu v hospodářství přispěje ke splnění širších ekonomických a sociálních cílů EU.

3.3   Dopad směrnice na malé a střední podniky (MSP)

| 3.3.1 | Výbor vítá změny Basilejské dohody řešící dopad na poskytování půjček malým a středním podnikům a skutečnost, že Komise začlenila tyto změny do právního rámce EU. Zejména Výbor uvádí, že:






  — | díky vyrovnání rozdílů v oblasti malobankovnictví došlo ke snížení kapitálových výdajů na půjčky malým podnikům; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Výbor vítá změny Basilejské dohody řešící dopad na poskytování půjček malým a středním podnikům a skutečnost, že Komise začlenila tyto změny do právního rámce EU. Zejména Výbor uvádí, že:

—

díky vyrovnání rozdílů v oblasti malobankovnictví došlo ke snížení kapitálových výdajů na půjčky malým podnikům;

| — | některé banky nakládají s pohledávkami vůči malým a středním podnikům jako s retailovými pohledávkami a mohou je nyní spravovat jako sdružené pohledávky v rámci svého retailového portfolia; |
| --- | --- |

—

některé banky nakládají s pohledávkami vůči malým a středním podnikům jako s retailovými pohledávkami a mohou je nyní spravovat jako sdružené pohledávky v rámci svého retailového portfolia;

| — | Basilejský výbor odstranil požadavky granularity (granularity requirements) ve vztahu k půjčkám malým a středním podnikům, díky čemuž může více bank využívat zvýhodněných půjček a |
| --- | --- |

—

Basilejský výbor odstranil požadavky granularity (granularity requirements) ve vztahu k půjčkám malým a středním podnikům, díky čemuž může více bank využívat zvýhodněných půjček a

| — | nový rámec uznává širší okruh bankovních záruk a zajištění. |
| --- | --- |

—

nový rámec uznává širší okruh bankovních záruk a zajištění.

| 3.3.2 | V tomto ohledu Výbor vítá závěry Třetí kvantitativní studie dopadu (QIS3). Ty ukázaly, že kapitálové výdaje bank na pohledávky vůči malým a středním podnikům zahrnuté do portfolia společnosti zůstanou v případě bank používajících standardizované metody měření úvěrových rizik většinou na stejné úrovni, zatímco v případě bank používajících metody interního ratingu se v průměru o 3 % až 11 %sníží. Kapitálové výdaje na půjčky malým a středním podnikům, které lze spravovat v rámci retailového portfolia, se sníží v průměru o 12-13 % při použití standardizované metody a až o 31 % v případě metody interního ratingu. |
| --- | --- |

3.3.2

V tomto ohledu Výbor vítá závěry Třetí kvantitativní studie dopadu (QIS3). Ty ukázaly, že kapitálové výdaje bank na pohledávky vůči malým a středním podnikům zahrnuté do portfolia společnosti zůstanou v případě bank používajících standardizované metody měření úvěrových rizik většinou na stejné úrovni, zatímco v případě bank používajících metody interního ratingu se v průměru o 3 % až 11 %sníží. Kapitálové výdaje na půjčky malým a středním podnikům, které lze spravovat v rámci retailového portfolia, se sníží v průměru o 12-13 % při použití standardizované metody a až o 31 % v případě metody interního ratingu.

3.4   Zrušení vnitrostátních diskrecí v Evropské unii

Jednotné používání přiměřených předpisů kapitálového dohledu všemi členskými státy by zajistilo spolehlivý a pečlivý dohled a splnění cílů jednotného trhu. Množství a rozsah vnitrostátních diskrecí stanovených v navrhované směrnici o kapitálových požadavcích by bylo na překážku jejímu jednotnému uplatňování. Výbor je pevně přesvědčen, že by vnitrostátní diskrece obecně měly být ve stanoveném časovém rámci zrušeny a vítá činnost, již v tomto ohledu vykonává Výbor evropských bankovních dohlížitelů (CEBS). Řada vnitrostátních diskrecí by závažným způsobem pokřivila jednotný trh pro přeshraniční bankovní skupiny a způsobila by nestabilitu finančního systému. Tím by se snížily výhody všeobecného právního rámce pro vkladatele a dlužníky v EU, neboť by docházelo ke zvýšení ceny úvěrů a omezení výběru finančních produktů.

3.4.1   Úroveň uplatňování kapitálových požadavků

| 3.4.1.1 | Článek 68 směrnice stanoví povinnost každé úvěrové instituce v rámci dané skupiny splňovat stanovené požadavky na výši vlastní finanční hotovosti na individuální úrovni. Čl. 69 odst. 1 dále stanoví možnost členských států tento požadavek nepoužít a uplatnit pro úvěrovou instituci a její dceřiné společnosti působící v tomtéž členském státě předpisy na konsolidovaném základě, pokud příslušná skupina splní přísné podmínky. Tato možnost neuplatnění předmětného požadavku by mohla v jednotlivých členských státech vést k nerovným podmínkám pro bankovní skupiny působící na mezinárodní úrovni. Výbor se domnívá, že takový postup je v rozporu s pravidly jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Článek 68 směrnice stanoví povinnost každé úvěrové instituce v rámci dané skupiny splňovat stanovené požadavky na výši vlastní finanční hotovosti na individuální úrovni. Čl. 69 odst. 1 dále stanoví možnost členských států tento požadavek nepoužít a uplatnit pro úvěrovou instituci a její dceřiné společnosti působící v tomtéž členském státě předpisy na konsolidovaném základě, pokud příslušná skupina splní přísné podmínky. Tato možnost neuplatnění předmětného požadavku by mohla v jednotlivých členských státech vést k nerovným podmínkám pro bankovní skupiny působící na mezinárodní úrovni. Výbor se domnívá, že takový postup je v rozporu s pravidly jednotného trhu.

| 3.4.1.2 | Navíc, rozhodne-li se členský stát uplatnit příslušné požadavky na úrovni jednotlivých úvěrových institucí, dojde k omezení schopnosti dohlížitele posoudit rizikový profil celé bankovní skupiny. Omezení konsolidovaného dohledu nad dceřinými společnostmi působícími ve stejném členském státě jako mateřská instituce by mělo stejné důsledky. Proto by měl být v EU zásadně uplatňován dohled na konsolidovaném základu, úvěrové instituce by však musely splňovat podmínky, které zaručí odpovídající rozdělení vlastních finančních prostředků mezi mateřskou společnost a její společnosti dceřiné. |
| --- | --- |

3.4.1.2

Navíc, rozhodne-li se členský stát uplatnit příslušné požadavky na úrovni jednotlivých úvěrových institucí, dojde k omezení schopnosti dohlížitele posoudit rizikový profil celé bankovní skupiny. Omezení konsolidovaného dohledu nad dceřinými společnostmi působícími ve stejném členském státě jako mateřská instituce by mělo stejné důsledky. Proto by měl být v EU zásadně uplatňován dohled na konsolidovaném základu, úvěrové instituce by však musely splňovat podmínky, které zaručí odpovídající rozdělení vlastních finančních prostředků mezi mateřskou společnost a její společnosti dceřiné.

3.4.2   Pohledávky v rámci bankovní skupiny

| 3.4.2.1 | Členské státy si mohou určit rizikovou váhu pohledávek v rámci skupiny. V tomto případě mohou uplatnit 0 % rizikovou váhu u pohledávek mezi úvěrovou institucí a její mateřskou společností a mezi úvěrovou institucí a její dceřinou společností nebo dceřinou společností její mateřské společnosti. Aby mohla být použita 0 % riziková váha, musí být druhá strana založena v tomtéž členském státě jako daná úvěrová instituce. Výbor se domnívá, že 0 % riziková váha správně odráží míru rizika spojenou s pohledávkami v rámci skupiny. Metoda diskrece by mohla vést k tomu, že by v některých členských státech byly úvěrové instituce povinny držet kapitál ke krytí pohledávek v rámci skupiny, aniž by pro to existoval pádný důvod. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Členské státy si mohou určit rizikovou váhu pohledávek v rámci skupiny. V tomto případě mohou uplatnit 0 % rizikovou váhu u pohledávek mezi úvěrovou institucí a její mateřskou společností a mezi úvěrovou institucí a její dceřinou společností nebo dceřinou společností její mateřské společnosti. Aby mohla být použita 0 % riziková váha, musí být druhá strana založena v tomtéž členském státě jako daná úvěrová instituce. Výbor se domnívá, že 0 % riziková váha správně odráží míru rizika spojenou s pohledávkami v rámci skupiny. Metoda diskrece by mohla vést k tomu, že by v některých členských státech byly úvěrové instituce povinny držet kapitál ke krytí pohledávek v rámci skupiny, aniž by pro to existoval pádný důvod.

| 3.4.2.2 | Omezení možnosti stanovit 0 % rizikovou váhu pouze na smluvní partnery působící v rámci jednoho členského státu by nebylo v souladu s pravidly vnitřního trhu. Pohledávky v rámci skupiny vůči smluvním partnerům působícím v jiném členském státě mají stejný rizikový profil jako pohledávky vůči smluvním partnerům působícím ve stejném členském státě. Tato 0 % riziková váha by měla být zásadně uplatněna pro všechny pohledávky v rámci skupiny vůči smluvním partnerům působícím v EU. |
| --- | --- |

3.4.2.2

Omezení možnosti stanovit 0 % rizikovou váhu pouze na smluvní partnery působící v rámci jednoho členského státu by nebylo v souladu s pravidly vnitřního trhu. Pohledávky v rámci skupiny vůči smluvním partnerům působícím v jiném členském státě mají stejný rizikový profil jako pohledávky vůči smluvním partnerům působícím ve stejném členském státě. Tato 0 % riziková váha by měla být zásadně uplatněna pro všechny pohledávky v rámci skupiny vůči smluvním partnerům působícím v EU.

3.4.3   Pokročilá metoda měření operačního rizika (Advanced Measurement Approach for Operational Risk – AMA)

| 3.4.3.1 | Basilejský výbor pro bankovní dohled definuje operační riziko jako „riziko přímých či nepřímých ztrát způsobených nevhodným či neúspěšným interním procesem, pracovníky a systémy nebo vnějšími událostmi.“ Kapitálový požadavek pro operační riziko je v nové Basilejské dohodě zaveden poprvé, finanční instituce tudíž budou nuceny vypracovat zcela nové systémy měření operačního rizika. Jak bylo podrobně popsáno výše, nabízí se několik možností měření operačního rizika. Pokročilá metoda měření (AMA) vyžaduje, aby banky vypracovaly modely interního měření, jež musí být schváleny příslušnými orgány. Evropské finanční instituce investovaly velké množství prostředků do vývoje těchto systému v rámci celých skupin, přičemž musely sladit metodu měření operačních rizik s používanými obchodními strategiemi. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Basilejský výbor pro bankovní dohled definuje operační riziko jako „riziko přímých či nepřímých ztrát způsobených nevhodným či neúspěšným interním procesem, pracovníky a systémy nebo vnějšími událostmi.“ Kapitálový požadavek pro operační riziko je v nové Basilejské dohodě zaveden poprvé, finanční instituce tudíž budou nuceny vypracovat zcela nové systémy měření operačního rizika. Jak bylo podrobně popsáno výše, nabízí se několik možností měření operačního rizika. Pokročilá metoda měření (AMA) vyžaduje, aby banky vypracovaly modely interního měření, jež musí být schváleny příslušnými orgány. Evropské finanční instituce investovaly velké množství prostředků do vývoje těchto systému v rámci celých skupin, přičemž musely sladit metodu měření operačních rizik s používanými obchodními strategiemi.

| 3.4.3.2 | Čl. 105 odst. 4 upravuje diskreci členských států, jež mohou povolit úvěrovým institucím splnit stanovená kritéria pro pokročilou metodu měření operačního rizika na nejvyšší úrovni v rámci skupiny působící v EU. Použití pokročilé metody měření na konsolidovaném základu v rámci EU je v souladu s metodou obchodních strategií řízení operačního rizika, uplatňovanou v evropském bankovním průmyslu. Pokud by banky nebyly schopny plnit stanovené požadavky na úrovni skupiny působící v EU, nebylo by možné odpovídajícím způsobem zohlednit profil operačního rizika této skupiny. Příslušné požadavky by měla splňovat taková mateřská společnost se svými dceřinými společnostmi, které jako skupina mohou prokázat, že kapitál na krytí operačního rizika je v jejím rámci odpovídajícím způsobem rozdělen. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Čl. 105 odst. 4 upravuje diskreci členských států, jež mohou povolit úvěrovým institucím splnit stanovená kritéria pro pokročilou metodu měření operačního rizika na nejvyšší úrovni v rámci skupiny působící v EU. Použití pokročilé metody měření na konsolidovaném základu v rámci EU je v souladu s metodou obchodních strategií řízení operačního rizika, uplatňovanou v evropském bankovním průmyslu. Pokud by banky nebyly schopny plnit stanovené požadavky na úrovni skupiny působící v EU, nebylo by možné odpovídajícím způsobem zohlednit profil operačního rizika této skupiny. Příslušné požadavky by měla splňovat taková mateřská společnost se svými dceřinými společnostmi, které jako skupina mohou prokázat, že kapitál na krytí operačního rizika je v jejím rámci odpovídajícím způsobem rozdělen.

3.4.4   Pohledávky vůči institucím podle standardizované metody určování úvěrového rizika

Stejně jako v nové Basilejské dohodě mají členské státy možnost použít jednu ze dvou metod určování rizikové váhy pohledávek vůči institucím (příloha VI, odst. 26-27 a 28-31). Metoda platná pro úvěrovou instituci by tak byla stanovena spíše podle toho, ve které zemi působí, než na základě racionálních důvodů. Pro úvěrové instituce působící ve více státech by platily podstatně odlišné podmínky než pro jejich konkurenty působící na stejném trhu. Taková situace by byla v rozporu s cíli jednotného trhu. Proto by měla být v celé EU uplatňována jednotná metoda.

3.4.5   Úprava splatnosti pohledávek

Stejně jako v nové Basilejské dohodě mají státy možnost použít efektivní vzorec pro výpočet splatnosti pohledávek (odst. 12 oddíl 2, příloha VII) u úvěrových institucí používajících pokročilou metodu interních ratingů. Efektivní vzorec pro výpočet splatnosti umožňuje lépe sladit měření kapitálových výdajů na krátkodobé produkty s jejich skutečným rizikovým profilem. Pro úvěrové instituce působící ve více státech by platily podstatně odlišné podmínky než pro jejich konkurenty působící na stejném trhu. Tato národní diskrece by měla být zrušena, aby bylo zaručeno stejné zacházení se všemi úvěrovými institucemi používajícími základní metodu interních ratingů (the Foundation IRB Approach).

3.5   Spolupráce při výkonu dohledu – pilíř 2 a pilíř 3

| 3.5.1 | Výbor souhlasí s názorem Komise, že s rostoucím objemem přeshraničního podnikání v EU a centralizací řízení rizik v rámci přeshraničních skupin sílí potřeba zvýšené koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány bankovního dohledu v EU. Další úprava zavedené funkce orgánu konsolidovaného dohledu v návrhu směrnice respektuje působnost příslušných vnitrostátních orgánů a zároveň poskytuje institucím jednotný bod pro vyřizování žádostí (např. o schválení metody interních ratingů pro určování úvěrového rizika a pokročilé metody měření pro operační riziko). |
| --- | --- |

3.5.1

Výbor souhlasí s názorem Komise, že s rostoucím objemem přeshraničního podnikání v EU a centralizací řízení rizik v rámci přeshraničních skupin sílí potřeba zvýšené koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány bankovního dohledu v EU. Další úprava zavedené funkce orgánu konsolidovaného dohledu v návrhu směrnice respektuje působnost příslušných vnitrostátních orgánů a zároveň poskytuje institucím jednotný bod pro vyřizování žádostí (např. o schválení metody interních ratingů pro určování úvěrového rizika a pokročilé metody měření pro operační riziko).

| 3.5.2 | Výbor se domnívá, že model orgánu konsolidovaného dohledu by měl být rozšířen o hodno- cení institucí dohlížitelem v rámci pilíře 2 a rovněž o požadavky na zveřejňování relevantních údajů v rámci pilíře 3. Oba pilíře by měly být uplatňovány na nejvyšší konsolidované úrovni v každé skupině působící v EU. Budou-li pilíře 2 a 3 uplatňovány na individuální úrovni, nebudou odrážet rizikový profil skupiny jako celku. V případě hodnocení finančních institucí dohlížitelem v rámci pilíře 2 by to vedlo k nejednotnému výkonu dohledu nad jednotlivými dceřinými společnostmi v rámci EU a bylo by ohroženo splnění cíle posílit schopnost posoudit rizikový profil skupiny. Taková situace by nebyla v zájmu vkladatelů ani dlužníků. Nebude-li pilíř 3 uplatňován na úrovni skupiny, nebudou moci investoři těžit ze zveřejňovaných informací ve smyslu schopnosti posoudit finanční zdraví skupiny jako celku. |
| --- | --- |

3.5.2

Výbor se domnívá, že model orgánu konsolidovaného dohledu by měl být rozšířen o hodno- cení institucí dohlížitelem v rámci pilíře 2 a rovněž o požadavky na zveřejňování relevantních údajů v rámci pilíře 3. Oba pilíře by měly být uplatňovány na nejvyšší konsolidované úrovni v každé skupině působící v EU. Budou-li pilíře 2 a 3 uplatňovány na individuální úrovni, nebudou odrážet rizikový profil skupiny jako celku. V případě hodnocení finančních institucí dohlížitelem v rámci pilíře 2 by to vedlo k nejednotnému výkonu dohledu nad jednotlivými dceřinými společnostmi v rámci EU a bylo by ohroženo splnění cíle posílit schopnost posoudit rizikový profil skupiny. Taková situace by nebyla v zájmu vkladatelů ani dlužníků. Nebude-li pilíř 3 uplatňován na úrovni skupiny, nebudou moci investoři těžit ze zveřejňovaných informací ve smyslu schopnosti posoudit finanční zdraví skupiny jako celku.

3.6   Postup v případě investičních firem

Výbor vítá skutečnost, že investiční firmy byly zahrnuty do právního rámce EU. Tento postup je důležitý pro zajištění stability finančního systému Evropské unie, jenž stále více závisí na výkonnosti finančních trhů. Výbor se domnívá, že v případech, kdy jsou úvěrové instituce a investiční firmy vystaveny stejným rizikům, by pro ně měly v co možná největším rozsahu platit stejné předpisy.

3.7   Zveřejňování relevantních údajů dohlížitelem

Výbor plně podporuje zavedení režimu zveřejňování relevantních údajů dohlížitelem v předloženém návrhu směrnice. Zveřejňování relevantních údajů dohlížitelem podpoří konvergenci v rámci jednotného trhu a neformální diskusi o jakýchkoli potřebných změnách právního rámce kapitálových požadavků EU. Přispěje též k určení podstatných rozdílů v uplatňování směrnice. Zajištění shodných konkurenčních podmínek je v zájmu bank i spotřebitelů.

3.8   Hodnocení obchodních knih

Basilejský výbor řeší společně s Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO), mezinárodním orgánem spolupracujícím na regulaci bankovního trhu, otázku hodnocení rizika smluvních partnerů a problematiku obchodních knih (4). Výbor obecně vítá závazek Komise zajistit, aby byly výsledky hodnocení obchodních knih zohledněny ve směrnici před její implementací. Výbor souhlasí, že práce na problematice dvojího nesplácení dluhů a rizika smluvních partnerů musí být dokončeny co nejdříve a začleněny do směrnice prostřednictvím legislativních nástrojů, jež má Komise k dispozici. Otázka rozlišování mezi obchodní a bankovní knihou je však vysoce technická a neměla by být řešena ukvapeně. Nedokončená práce na této velice důležité problematice by měla v budoucnu negativní dopad na evropské investory. Výbor by uvítal pečlivější hodnocení tohoto tématu a jeho pozdější začlenění do právních předpisů EU.

3.9   Termíny provádění

Výbor věří, že termín provádění této směrnice by měl být 1. leden 2007, místo 31. prosince 2006 pro standardizovaný přístup, a 1. leden 2008, místo 31. prosince 2007 pro pokročilejší přístupy. Požadavek na provádění směrnice k 31. prosinci by způsobil potíže v požadavcích výkaznictví.

3.10   Kruhový efekt

Panují vážné obavy, že by nový právní rámec mohl vést ke kruhovému efektu. V jeho důsledku by banky omezily poskytování půjček v obdobích hospodářské recese z důvodu vyššího objemu kapitálu požadovaného v prostředí s vyšším rizikem. Přestože je omezení dostupnosti úvěrů v dobách zvýšené zátěže nevyhnutelné, mohlo by zvýšení rozsahu takových omezení posílit tendence vedoucí k ekonomické recesi. Výbor velmi vítá požadavek, v rámci kterého směrnice o kapitálových požadavcích stanoví povinnost ověřovat zátěž po dobu celého ekonomického cyklu.Snaha zkoumat kruhový efekt nového právního rámce prostřednictvím dvoustranných zpráv vypracovávaných Evropskou komisí a předkládaných Evropskému parlamentu a Radě je to nejzákladnější, co je třeba vzhledem ke kruhovému efektu provést.

3.11   Dopad mezinárodních standardů finančního výkaznictví na regulatorní kapitál

| 3.11.1 | Účetnictví vedené podle mezinárodních standardů finančního výkaznictví poskytuje vysoce kvalitní údaje, jež jsou všeobecně důvěryhodné. Uvedené standardy by tudíž měly být použity jako základ pro definici regulatorního kapitálu. Použití mezinárodních standardů finančního výkaznictví jako základu pro řízení kapitálové přiměřeností též přispívá k vytvoření shodných konkurenčních podmínek mezi jednotlivými institucemi a zvyšuje jejich srovnatelnost. Navíc vysoká úroveň souladu mezi mezinárodními standardy finančního výkaznictví a předpisy pro kapitálovou přiměřenost pravděpodobně zamezí nejasnostem mezi účastníky trhu a umožní používat jednodušší a nákladově efektivnější interní postupy. |
| --- | --- |

3.11.1

Účetnictví vedené podle mezinárodních standardů finančního výkaznictví poskytuje vysoce kvalitní údaje, jež jsou všeobecně důvěryhodné. Uvedené standardy by tudíž měly být použity jako základ pro definici regulatorního kapitálu. Použití mezinárodních standardů finančního výkaznictví jako základu pro řízení kapitálové přiměřeností též přispívá k vytvoření shodných konkurenčních podmínek mezi jednotlivými institucemi a zvyšuje jejich srovnatelnost. Navíc vysoká úroveň souladu mezi mezinárodními standardy finančního výkaznictví a předpisy pro kapitálovou přiměřenost pravděpodobně zamezí nejasnostem mezi účastníky trhu a umožní používat jednodušší a nákladově efektivnější interní postupy.

| 3.11.2 | Výbor se domnívá, že konvergence mezi oběma soubory předpisů by v ideálním případě měla umožnit bankám, aby uchovávaly pouze jeden soubor údajů a podkladů ke splnění veškerých finančních a regulatorních požadavků na výkaznictví. Regulátoři však mohou za určitých okolností zaujmout odlišný postoj, například pokud účetní standardy odpovídajícím způsobem nezohledňují míru rizika. V takovém případě budou muset provést určité úpravy účetních výsledků. Pokud by byl jeden či několik cílů nového právního rámce kapitálové přiměřenosti ohrožen postupem subjektů, které určují příslušné účetní standardy, bylo by nutné použít při posuzování regulatorního kapitálu pečlivě zvolené filtry. Z provozních důvodů by měly být tyto úpravy, tzv. uznávané regulatorní účetní zásady, omezeny pouze na významné položky. |
| --- | --- |

3.11.2

Výbor se domnívá, že konvergence mezi oběma soubory předpisů by v ideálním případě měla umožnit bankám, aby uchovávaly pouze jeden soubor údajů a podkladů ke splnění veškerých finančních a regulatorních požadavků na výkaznictví. Regulátoři však mohou za určitých okolností zaujmout odlišný postoj, například pokud účetní standardy odpovídajícím způsobem nezohledňují míru rizika. V takovém případě budou muset provést určité úpravy účetních výsledků. Pokud by byl jeden či několik cílů nového právního rámce kapitálové přiměřenosti ohrožen postupem subjektů, které určují příslušné účetní standardy, bylo by nutné použít při posuzování regulatorního kapitálu pečlivě zvolené filtry. Z provozních důvodů by měly být tyto úpravy, tzv. uznávané regulatorní účetní zásady, omezeny pouze na významné položky.

| 3.11.3 | Vzhledem k těmto skutečnostem Výbor vítá filtr, jejž Komise zařadila do čl. 64 odst. 4 návrhu směrnice v souladu se stanoviskem Basilejského výboru. Výbor též vítá pokračující práce Výboru evropských bankovních dohlížitelů na vytváření pečlivě zvolených filtrů. |
| --- | --- |

3.11.3

Vzhledem k těmto skutečnostem Výbor vítá filtr, jejž Komise zařadila do čl. 64 odst. 4 návrhu směrnice v souladu se stanoviskem Basilejského výboru. Výbor též vítá pokračující práce Výboru evropských bankovních dohlížitelů na vytváření pečlivě zvolených filtrů.

4.   Závěr

| 4.1 | Návrh směrnice je v současné době ve fázi prvního čtení v Radě ministrů a v Evropském parlamentu. Výbor se domnívá, že by se měl nyní klást důraz na přijetí flexibilní směrnice, jež bude v souladu s Basilejskou dohodou a již bude možné použít jednotně v celé EU. |
| --- | --- |

4.1

Návrh směrnice je v současné době ve fázi prvního čtení v Radě ministrů a v Evropském parlamentu. Výbor se domnívá, že by se měl nyní klást důraz na přijetí flexibilní směrnice, jež bude v souladu s Basilejskou dohodou a již bude možné použít jednotně v celé EU.

| 4.2 | Je důležité, aby směrnice byla přijata poměrně rychle, a mohly tak být zhodnoceny investice ve výši 20 až maximálně 30 miliard eur vložené bankovním sektorem do systémů kvalitnějšího řízení rizik. Opožděné uplatnění směrnice by vedlo ke konkurenční nevýhodě evropského bankovního průmyslu na světovém trhu. Takový důsledek by byl v rozporu se zájmy vkladatelů a dlužníků v Evropské unii. Přednost však musí mít kvalita předmětného právního předpisu a společní zákonodárci musí též zohlednit názory všech zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

4.2

Je důležité, aby směrnice byla přijata poměrně rychle, a mohly tak být zhodnoceny investice ve výši 20 až maximálně 30 miliard eur vložené bankovním sektorem do systémů kvalitnějšího řízení rizik. Opožděné uplatnění směrnice by vedlo ke konkurenční nevýhodě evropského bankovního průmyslu na světovém trhu. Takový důsledek by byl v rozporu se zájmy vkladatelů a dlužníků v Evropské unii. Přednost však musí mít kvalita předmětného právního předpisu a společní zákonodárci musí též zohlednit názory všech zainteresovaných stran.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm

1

(2)  http://www.bis.org/publ/bcbs107.pdf

2

(3)  Evropská komise pověřila společnost PriceWaterhouseCoopers vypracováním studie finančních a makroekonomických důsledků navrhované směrnice.

3

(4)  Finanční instituce používají pro svá aktiva dvě základní kategorie, „bankovní knihu“ a „obchodní knihu“. Většina dlouhodobých a střednědobých transakcí je zaknihována v bankovní knize (půjčky, vklady, atp.), zatímco obchodní kniha představuje vlastnické portfolio krátkodobých finančních nástrojů, jež daná instituce drží jako dealer. Investiční banky zařazují téměř veškeré finanční nástroje do obchodní knihy. Rozdíl mezi bankovní knihou a obchodní knihou nebyl nikdy formálně stanoven.

4

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/14

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí 2000/819/ES Rady o víceletém programu pro podniky a podnikavost, zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005)

COM(2004) 781 final – 2004/0272 (COD)

(2005/C 234/03)

Dne 11. ledna 2005 se Rada v souladu s článkem 95 Smlouvy zakládající Evropské společenství rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věcivýše uvedené.

Specializovaná sekce „Jednotný trh, výroba a spotřeba“, pověřená přípravou práce Výboru v této věci, schválila stanovisko dne 14. února 2005 (jediný zpravodaj: pan PEZZINI).

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal toto stanovisko na 415. plenárním zasedání dne 9. března 2005 jednomyslně.

1.   Předmluva

| 1.1 | Četní poradci z nových členských států, které vstoupily do EU v roce 2004, neměli možnost zblízka sledovat politiku ve prospěch podniků a zejména MSP, která se v minulých desetiletích rozvíjela ve Společenství. Toto stanovisko, které je samo o sobě velice prosté, ale vzhledem k důležitým návrhům Komise významné, umožňuje krátce připomenout některé fáze této politiky. |
| --- | --- |

1.1

Četní poradci z nových členských států, které vstoupily do EU v roce 2004, neměli možnost zblízka sledovat politiku ve prospěch podniků a zejména MSP, která se v minulých desetiletích rozvíjela ve Společenství. Toto stanovisko, které je samo o sobě velice prosté, ale vzhledem k důležitým návrhům Komise významné, umožňuje krátce připomenout některé fáze této politiky.

2.   Náhled do minulosti

| 2.1 | Od druhé poloviny osmdesátých let se v Komisi podnikovou politikou zabývala především dvě generální ředitelství, GŘ pro průmysl a GŘ XXIII, jež se zaměřilo zvláště na řemeslná odvětví a MSP. Celá devadesátá léta GŘ XXIII spolu se sektorovými organizacemi členských tátů každoročně pořádalo desítky setkání, jejichž účelem bylo zjištění potřeb mikropodniků a malých podniků. |
| --- | --- |

2.1

Od druhé poloviny osmdesátých let se v Komisi podnikovou politikou zabývala především dvě generální ředitelství, GŘ pro průmysl a GŘ XXIII, jež se zaměřilo zvláště na řemeslná odvětví a MSP. Celá devadesátá léta GŘ XXIII spolu se sektorovými organizacemi členských tátů každoročně pořádalo desítky setkání, jejichž účelem bylo zjištění potřeb mikropodniků a malých podniků.

| 2.2 | Zejména díky podnětu GŘ XXIII založila Komise v roce 1994 Evropský investiční fond (EIF) a pověřila ho dvěma úkoly:






  1) | financováním sítí, které jsou nezbytné pro rozvoj podniků; |
| --- | --- | --- |

2.2

Zejména díky podnětu GŘ XXIII založila Komise v roce 1994 Evropský investiční fond (EIF) a pověřila ho dvěma úkoly:

1)

financováním sítí, které jsou nezbytné pro rozvoj podniků;

| 2) | usnadněním přístupu k úvěrům, zejména pro MSP, a to prostřednictvím garance půjček. |
| --- | --- |

2)

usnadněním přístupu k úvěrům, zejména pro MSP, a to prostřednictvím garance půjček.

V současnosti se činnost EIF zaměřuje pouze na druhý cíl.

| 2.3 | Informace získané na mnohých výše uvedených setkáních byly v EU podnětem úvah na třech konferencích, které se postupně konaly v roce 1990 v Avignonu, v roce 1994 v Berlíně a v roce 1997 v Miláně. Těchto konferencí se zúčastnily tisíce podnikatelů z členských států. |
| --- | --- |

2.3

Informace získané na mnohých výše uvedených setkáních byly v EU podnětem úvah na třech konferencích, které se postupně konaly v roce 1990 v Avignonu, v roce 1994 v Berlíně a v roce 1997 v Miláně. Těchto konferencí se zúčastnily tisíce podnikatelů z členských států.

| 2.4 | V těchto letech navrhovalo programy pro podniky GŘ pro podniky nebo GŘ XXIII. Pokud iniciativa vycházela z GŘ XXIII, byly programy zaměřeny především na řemeslná odvětví a malé a střední podniky. |
| --- | --- |

2.4

V těchto letech navrhovalo programy pro podniky GŘ pro podniky nebo GŘ XXIII. Pokud iniciativa vycházela z GŘ XXIII, byly programy zaměřeny především na řemeslná odvětví a malé a střední podniky.

| 2.5 | V roce 1997 byl schválen třetí víceletý program pro malé a střední podniky (na období 1997-2000) poté, co byl předem prodiskutován se sektorovými organizacemi. Následně jej provedlo GŘ XXIII. |
| --- | --- |

2.5

V roce 1997 byl schválen třetí víceletý program pro malé a střední podniky (na období 1997-2000) poté, co byl předem prodiskutován se sektorovými organizacemi. Následně jej provedlo GŘ XXIII.

| 2.6 | 20. a 21. listopadu 1997 zahájil mimořádný summit Evropské rady v Lucemburku, který se zabýval pouze otázkou zaměstnanosti, mimo jiné tři konkrétní iniciativy na pomoc podnikům, aby si udržely konkurenceschopnost na trhu. Na tomto summitu byla vyzvána Komise, aby předložila návrhy na to, jak posílit hospodářské aktéry a zvýšit zaměstnanost. Těmito třemi konkrétními iniciativami byly ETF-Start Up Facility, program Společné evropské podnikání (Joint European Venture) a Guarantee Facility pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

2.6

20. a 21. listopadu 1997 zahájil mimořádný summit Evropské rady v Lucemburku, který se zabýval pouze otázkou zaměstnanosti, mimo jiné tři konkrétní iniciativy na pomoc podnikům, aby si udržely konkurenceschopnost na trhu. Na tomto summitu byla vyzvána Komise, aby předložila návrhy na to, jak posílit hospodářské aktéry a zvýšit zaměstnanost. Těmito třemi konkrétními iniciativami byly ETF-Start Up Facility, program Společné evropské podnikání (Joint European Venture) a Guarantee Facility pro malé a střední podniky.

| 2.7 | V roce 1998 zahájila Komise s přímou pomocí Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu program „Iniciativa pro růst a zaměstnanost (Growth and Employment Initiative) (1998-2000)“, který se soustředil na akce, o nichž se rozhodlo v Lucemburku. |
| --- | --- |

2.7

V roce 1998 zahájila Komise s přímou pomocí Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu program „Iniciativa pro růst a zaměstnanost (Growth and Employment Initiative) (1998-2000)“, který se soustředil na akce, o nichž se rozhodlo v Lucemburku.

| 2.8 | V roce 1999 Rada spolu s rozhodnutími, které byly přijaty na summitu Evropské rady v Cardiffu, předložila zprávu, v níž vyzývá k integraci konceptu trvale udržitelného rozvoje do podnikových politik. |
| --- | --- |

2.8

V roce 1999 Rada spolu s rozhodnutími, které byly přijaty na summitu Evropské rady v Cardiffu, předložila zprávu, v níž vyzývá k integraci konceptu trvale udržitelného rozvoje do podnikových politik.

| 2.9 | V roce 2000, kdy již byly úvahy v souvislosti se čtvrtým víceletým programem v pokročilé fázi, byly schváleny dva zásadní texty týkající se MSP:






  1) | Evropská charta pro malé podniky, přijatá na summitu Evropské rady ve Feiře |
| --- | --- | --- |

2.9

V roce 2000, kdy již byly úvahy v souvislosti se čtvrtým víceletým programem v pokročilé fázi, byly schváleny dva zásadní texty týkající se MSP:

1)

Evropská charta pro malé podniky, přijatá na summitu Evropské rady ve Feiře

| 2) | Charta pro politiky týkající se MSP vyžádaná a schválená ministry průmyslu OCDE. |
| --- | --- |

2)

Charta pro politiky týkající se MSP vyžádaná a schválená ministry průmyslu OCDE.

| 2.10 | Ještě v roce 2000 zahájila Evropská rada na zasedání v Lisabonu známý stejnojmenný proces, opírající se o společnost a ekonomiku založenou na vědomostech, do něhož by se měla dlouhodobě zapojit Komise spolu s členskými státy. |
| --- | --- |

2.10

Ještě v roce 2000 zahájila Evropská rada na zasedání v Lisabonu známý stejnojmenný proces, opírající se o společnost a ekonomiku založenou na vědomostech, do něhož by se měla dlouhodobě zapojit Komise spolu s členskými státy.

| 2.11 | Čtvrtý víceletý program pro podniky a podnikavost (2001-2005), který byl zveřejněn v roce 2000, představuje syntézu předchozích programů a kulturního vývoje za devadesátá léta. |
| --- | --- |

2.11

Čtvrtý víceletý program pro podniky a podnikavost (2001-2005), který byl zveřejněn v roce 2000, představuje syntézu předchozích programů a kulturního vývoje za devadesátá léta.

3.   Úvod

| 3.1 | Čtvrtý víceletý program pro podniky a podnikavost, zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005) byl přijat 20. prosince 2000. Běžně se nazývá MAP (Multi annual programme) a vztahuje se na období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2005. Jeho rozpočet je ve výši 450 miliónů EUR. |
| --- | --- |

3.1

Čtvrtý víceletý program pro podniky a podnikavost, zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005) byl přijat 20. prosince 2000. Běžně se nazývá MAP (Multi annual programme) a vztahuje se na období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2005. Jeho rozpočet je ve výši 450 miliónů EUR.

| 3.2 | Cílem tohoto programu je zlepšení podnikatelského prostředí v Evropě. Tento program je koordinován GŘ pro podniky a jeho činnost je rozdělena do tří pilířů:






  — | politiky rozvoje pro podniky. Činnost spočívá ve studiích a doporučeních Komise a členských států, jejichž cílem je zlepšení podnikatelského prostředí. |
| --- | --- | --- |

3.2

Cílem tohoto programu je zlepšení podnikatelského prostředí v Evropě. Tento program je koordinován GŘ pro podniky a jeho činnost je rozdělena do tří pilířů:

—

politiky rozvoje pro podniky. Činnost spočívá ve studiích a doporučeních Komise a členských států, jejichž cílem je zlepšení podnikatelského prostředí.

| — | sítě Informačních center Evropské unie (ICEU), jejichž úkolem je poskytovat podporu a pomoc různým informačním subjektům na celém evropském území, aby podniky mohly mít přístup k pomocným a podpůrným programům a komunitárním sítím. |
| --- | --- |

—

sítě Informačních center Evropské unie (ICEU), jejichž úkolem je poskytovat podporu a pomoc různým informačním subjektům na celém evropském území, aby podniky mohly mít přístup k pomocným a podpůrným programům a komunitárním sítím.

| — | finanční nástroje určené ke zlepšení finanční situace podniků a zvláště MSP. |
| --- | --- |

—

finanční nástroje určené ke zlepšení finanční situace podniků a zvláště MSP.

| 3.3 | Program sleduje tyto cíle






  — | zvýšit růst a konkurenceschopnost podniků v mezinárodní ekonomice založené na vědomostech |
| --- | --- | --- |

3.3

Program sleduje tyto cíle

—

zvýšit růst a konkurenceschopnost podniků v mezinárodní ekonomice založené na vědomostech

| — | podporovat podnikavost |
| --- | --- |

—

podporovat podnikavost

| — | zjednodušit a zlepšit správní a právní rámec pro podniky |
| --- | --- |

—

zjednodušit a zlepšit správní a právní rámec pro podniky

| — | zlepšit finanční podmínky pro podniky, zvláště pro malé a střední podniky |
| --- | --- |

—

zlepšit finanční podmínky pro podniky, zvláště pro malé a střední podniky

| — | zlepšit přístup podniků k podpůrným službám, programům a sítím Společenství a zlepšit jejich koordinaci |
| --- | --- |

—

zlepšit přístup podniků k podpůrným službám, programům a sítím Společenství a zlepšit jejich koordinaci

| — | podporovat provedení Evropské charty pro malé podniky na úrovni Společenství |
| --- | --- |

—

podporovat provedení Evropské charty pro malé podniky na úrovni Společenství

| 3.4 | Program se provádí pomocí tří typů nástrojů






  — | výměna zkušeností a určování osvědčených postupů mezi členskými státy |
| --- | --- | --- |

3.4

Program se provádí pomocí tří typů nástrojů

—

výměna zkušeností a určování osvědčených postupů mezi členskými státy

| — | provoz sítě Informačních center Evropské unie nabízejících podnikům v evropských regionech služby a poradenství o evropských záležitostech |
| --- | --- |

—

provoz sítě Informačních center Evropské unie nabízejících podnikům v evropských regionech služby a poradenství o evropských záležitostech

| — | různé finanční nástroje Společenství určené pro MSP a poskytované přes Evropský investiční fond (EIF) |
| --- | --- |

—

různé finanční nástroje Společenství určené pro MSP a poskytované přes Evropský investiční fond (EIF)

| 3.5 | S výhledem na nový program na období 2006-2010 Komise provedla jak externí, tak interní pravidelná hodnocení prostřednictvím nezávislých odborníků. S cílem obdržet co největší množství návrhů Komise vypracovala dokument, v němž poukazuje na body, z nichž by měl vycházet nový program. |
| --- | --- |

3.5

S výhledem na nový program na období 2006-2010 Komise provedla jak externí, tak interní pravidelná hodnocení prostřednictvím nezávislých odborníků. S cílem obdržet co největší množství návrhů Komise vypracovala dokument, v němž poukazuje na body, z nichž by měl vycházet nový program.

4.   Obsah návrhu Komise

| 4.1 | Navrhuje se pozměnění rozhodnutí Rady 2000/819/CE jediným článkem, který by prodloužil období platnosti současného víceletého programu do 31. prosince 2006, a následné zvýšení finanční referenční částky o 81,5 miliónů EUR, čímž rozpočet stoupne z 450 na 531,5 miliónů EUR. (1) |
| --- | --- |

4.1

Navrhuje se pozměnění rozhodnutí Rady 2000/819/CE jediným článkem, který by prodloužil období platnosti současného víceletého programu do 31. prosince 2006, a následné zvýšení finanční referenční částky o 81,5 miliónů EUR, čímž rozpočet stoupne z 450 na 531,5 miliónů EUR. (1)

5.   Odůvodnění Komise

| 5.1 | Veřejná konzultace a návrhy uvedené ve zprávě nezávislých expertů poukázaly na silnou podporu pro širší základnu pro analýzu, rozvoj a koordinaci veřejných politik, jakož i pro zvláštní opatření na pomoc podnikům, aby se staly konkurenceschopnými a inovačními. |
| --- | --- |

5.1

Veřejná konzultace a návrhy uvedené ve zprávě nezávislých expertů poukázaly na silnou podporu pro širší základnu pro analýzu, rozvoj a koordinaci veřejných politik, jakož i pro zvláštní opatření na pomoc podnikům, aby se staly konkurenceschopnými a inovačními.

| 5.2 | Až v letech 2003 a 2004 byly do současného víceletého programu (MAP) jednoznačně zahrnuty specifické body uvedené v Evropské chartě pro malé podniky jako součást ročních pracovních programů. Návrhy Charty však mají ještě daleko do uskutečnění. |
| --- | --- |

5.2

Až v letech 2003 a 2004 byly do současného víceletého programu (MAP) jednoznačně zahrnuty specifické body uvedené v Evropské chartě pro malé podniky jako součást ročních pracovních programů. Návrhy Charty však mají ještě daleko do uskutečnění.

| 5.3 | Ve víceletém programu jsou samozřejmě uvedeny různé akce, které mají posílit podnikovou politiku, ale není podpořena inovace a spolupráce mezi podniky. |
| --- | --- |

5.3

Ve víceletém programu jsou samozřejmě uvedeny různé akce, které mají posílit podnikovou politiku, ale není podpořena inovace a spolupráce mezi podniky.

| 5.4 | Akce uvedené v rámci MAP se týkají požadavků a potřeb podniků v patnáctičlenné Evropě, ale nelze je dostatečně přizpůsobit požadavkům podniků v nových členských státech. |
| --- | --- |

5.4

Akce uvedené v rámci MAP se týkají požadavků a potřeb podniků v patnáctičlenné Evropě, ale nelze je dostatečně přizpůsobit požadavkům podniků v nových členských státech.

6.   Připomínky EHSV

| 6.1 | EHSV plně souhlasí s tímto návrhem a považuje za nezbytné, aby Komise vypracovala návrh rámcového programu, který by vycházel zejména z případných podnětů Výboru a ostatních aktérů organizované občanské společnosti. Tento program by měl zahrnovat:






  — | pokrok týkající se ekonomiky založené na znalostech, jehož bylo dosaženo za poslední léta; |
| --- | --- | --- |

6.1

EHSV plně souhlasí s tímto návrhem a považuje za nezbytné, aby Komise vypracovala návrh rámcového programu, který by vycházel zejména z případných podnětů Výboru a ostatních aktérů organizované občanské společnosti. Tento program by měl zahrnovat:

—

pokrok týkající se ekonomiky založené na znalostech, jehož bylo dosaženo za poslední léta;

| — | nové podněty pro inovaci podniků, nezbytné pro konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

—

nové podněty pro inovaci podniků, nezbytné pro konkurenceschopnost;

| — | obsah nových finančních perspektiv na období 2007-2013; |
| --- | --- |

—

obsah nových finančních perspektiv na období 2007-2013;

| — | skutečné požadavky vyjádřené podniky (zvláště mikropodniky, malými a středními podniky) v nových členských státech EU; |
| --- | --- |

—

skutečné požadavky vyjádřené podniky (zvláště mikropodniky, malými a středními podniky) v nových členských státech EU;

| — | potřebnou a nezbytnou koordinaci s akčními liniemi nových strukturálních fondů a Kohezního fondu; |
| --- | --- |

—

potřebnou a nezbytnou koordinaci s akčními liniemi nových strukturálních fondů a Kohezního fondu;

| — | očekávání ohledně úlohy EIC, zejména na straně nových členských států. |
| --- | --- |

—

očekávání ohledně úlohy EIC, zejména na straně nových členských států.

| 6.2 | Nyní probíhá hloubková diskuse o obsahu 6. rámcového programu pro výzkum a inovaci, který vyprší koncem roce 2006. Současný víceletý program věnuje značnou pozornost otázkám výzkumu, které mají nepochybně podstatný význam pro velké podniky, avšak málo se věnuje inovaci a konkurenceschopnosti, které jsou pro MSP zásadní. Delší období úvah by umožnilo naplánovat novou dynamickou koordinaci mezi příštím rámcovým programem pro výzkum a inovaci a budoucím rámcovým programem pro podniky a podnikavost. |
| --- | --- |

6.2

Nyní probíhá hloubková diskuse o obsahu 6. rámcového programu pro výzkum a inovaci, který vyprší koncem roce 2006. Současný víceletý program věnuje značnou pozornost otázkám výzkumu, které mají nepochybně podstatný význam pro velké podniky, avšak málo se věnuje inovaci a konkurenceschopnosti, které jsou pro MSP zásadní. Delší období úvah by umožnilo naplánovat novou dynamickou koordinaci mezi příštím rámcovým programem pro výzkum a inovaci a budoucím rámcovým programem pro podniky a podnikavost.

| 6.3 | Jisté nástroje, uvedené v současném víceletém programu, nepřinesly očekávané výsledky (2): To je pravděpodobně dáno tím, že byly vytvořeny v rámci iniciativ zahájených po Lisabonském summitu a nebyly konkrétně porovnány s potřebami mikropodniků a malých a středních podniků. |
| --- | --- |

6.3

Jisté nástroje, uvedené v současném víceletém programu, nepřinesly očekávané výsledky (2): To je pravděpodobně dáno tím, že byly vytvořeny v rámci iniciativ zahájených po Lisabonském summitu a nebyly konkrétně porovnány s potřebami mikropodniků a malých a středních podniků.

7.   Závěry a návrhy

| 7.1 | Státy, které vstoupily do Evropské unie v roce 2004, neměly na rozdíl od starých členských států možnost vzájemně se porovnávat ani přispívat k vypracování politiky pro podniky a podnikání, která by spočívala na pevné a konsenzuální bázi. |
| --- | --- |

7.1

Státy, které vstoupily do Evropské unie v roce 2004, neměly na rozdíl od starých členských států možnost vzájemně se porovnávat ani přispívat k vypracování politiky pro podniky a podnikání, která by spočívala na pevné a konsenzuální bázi.

| 7.2 | EHSV je toho názoru, že by bylo velice vhodné, aby GŘ pro podniky během tohoto roku a období pauzy odpovídající prodloužení (t.j. v letech 2005 a 2006) podpořilo řadu schůzek v nových členských státech se zástupci organizací MSP všech států s cílem prodiskutovat osvědčené postupy a identifikovat specifické problémy v nových členských státech. To by umožnilo zviditelnit řadu aspektů, které by byly nadále rozvíjeny v souvislosti s novým rámcovým programem. |
| --- | --- |

7.2

EHSV je toho názoru, že by bylo velice vhodné, aby GŘ pro podniky během tohoto roku a období pauzy odpovídající prodloužení (t.j. v letech 2005 a 2006) podpořilo řadu schůzek v nových členských státech se zástupci organizací MSP všech států s cílem prodiskutovat osvědčené postupy a identifikovat specifické problémy v nových členských státech. To by umožnilo zviditelnit řadu aspektů, které by byly nadále rozvíjeny v souvislosti s novým rámcovým programem.

| 7.3 | EHSV se domnívá, že zejména díky informacím získaným na těchto přípravných schůzkách by se mohla konat čtvrtá evropská konference o mikropodnicích a malých a středních podnicích v roce 2006 v jednom ze států, které nedávno vstoupily do Unie, za účelem globálního zkoumání řešení problémů, které nejdůrazněji vyzdvihly nové státy v podnikové politice. |
| --- | --- |

7.3

EHSV se domnívá, že zejména díky informacím získaným na těchto přípravných schůzkách by se mohla konat čtvrtá evropská konference o mikropodnicích a malých a středních podnicích v roce 2006 v jednom ze států, které nedávno vstoupily do Unie, za účelem globálního zkoumání řešení problémů, které nejdůrazněji vyzdvihly nové státy v podnikové politice.

| 7.4 | Komise musí v co nejkratší době projednat s EHSV záležitosti, které se vyskytly v souvislosti s externím ohodnocením, které zadala, a zanalyzovat výsledky získané prostřednictvím současného víceletého programu. EHSV by též díky svému pragmatickému a angažovanému přístupu mohl již nyní poskytnout užitečný příspěvek, neboť jsou v něm široce zastoupeni poradci z podnikového prostředí. |
| --- | --- |

7.4

Komise musí v co nejkratší době projednat s EHSV záležitosti, které se vyskytly v souvislosti s externím ohodnocením, které zadala, a zanalyzovat výsledky získané prostřednictvím současného víceletého programu. EHSV by též díky svému pragmatickému a angažovanému přístupu mohl již nyní poskytnout užitečný příspěvek, neboť jsou v něm široce zastoupeni poradci z podnikového prostředí.

| 7.5 | Dlouholeté úvahy EHSV a interní diskuse, které doprovázejí vypracování stanovisek, umožnily Výboru získat jistotu, že pro zhodnocování a konkretizaci politik pro rozvoj je na jedné straně třeba pořádat více debat mezi aktéry, kteří se přímo setkávají s problémy podnikání (podnikatelé a zaměstnanci) a na straně druhé uznat skutečnost, že problémy mikropodniků a malých podniků jsou buď odlišné od problémů velkých podniků, nebo obdobné, avšak mají jiné aspekty, protože jsou řešeny prostředky a nástroji, které nelze srovnávat s těmi, jež mají velké podniky. Z toho důvodu je zásadní, aby byl v rámci hledání nových prostředků a nástrojů pro rozvoj byly stále více zohledňovány tyto úvahy. |
| --- | --- |

7.5

Dlouholeté úvahy EHSV a interní diskuse, které doprovázejí vypracování stanovisek, umožnily Výboru získat jistotu, že pro zhodnocování a konkretizaci politik pro rozvoj je na jedné straně třeba pořádat více debat mezi aktéry, kteří se přímo setkávají s problémy podnikání (podnikatelé a zaměstnanci) a na straně druhé uznat skutečnost, že problémy mikropodniků a malých podniků jsou buď odlišné od problémů velkých podniků, nebo obdobné, avšak mají jiné aspekty, protože jsou řešeny prostředky a nástroji, které nelze srovnávat s těmi, jež mají velké podniky. Z toho důvodu je zásadní, aby byl v rámci hledání nových prostředků a nástrojů pro rozvoj byly stále více zohledňovány tyto úvahy.

| 7.6 | EHSV tedy souhlasí s návrhem na prodloužení, ale vyzývá Komisi k implementaci iniciativ navrhovaných v tomto stanovisku a k předložení příslušné zprávy jak jemu, tak Evropskému parlamentu. |
| --- | --- |

7.6

EHSV tedy souhlasí s návrhem na prodloužení, ale vyzývá Komisi k implementaci iniciativ navrhovaných v tomto stanovisku a k předložení příslušné zprávy jak jemu, tak Evropskému parlamentu.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Úř. věst. L 333 z 29.12. 2000. Rozhodnutí bylo naposledy pozměněno rozhodnutím 593/2004/CE Evropského parlamentu a Rady (Úř. věst. L 268 ze dne 16.8. 2004).

1

(2)  Srov. negativní výsledek Programu JEV (Joint European Venture) a závěry dokumentu SEC (2004) 1460 ze dne 15.11.2004.

2

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/17

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o licencích řídících letového provozu

COM (2004) 473 final – 2004/0146 (COD)

(2005/C 234/04)

Dne 22. září 2004 se Rada Evropské unie rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor podle článku 80 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost“, která byla pověřena přípravou podkladů pro Výbor k tomuto tématu, přijala toto stanovisko dne 21. února 2005. Zpravodajem byl pan McDonogh.

Na svém 415. plenárním zasedání dne 9. a 10. března 2005 (zasedání dne 9. března) schválil Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 126 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | Evropský vzdušný prostor zůstává jednou z nejhustěji zaplněných dopravních oblastí na světě. Za hlavní překážku stojící v cestě výraznému pokroku v tomto odvětví označila Skupina na vysoké úrovni pro Jednotné evropské nebe fragmentaci systému řízení letového provozu na národní ostrůvky předpisů, postupů, trhů a výkonnostních tříd. Balíček pro jednotné evropské nebe se prostřednictvím několika iniciativ zabývá různými formami této fragmentace. |
| --- | --- |

1.1

Evropský vzdušný prostor zůstává jednou z nejhustěji zaplněných dopravních oblastí na světě. Za hlavní překážku stojící v cestě výraznému pokroku v tomto odvětví označila Skupina na vysoké úrovni pro Jednotné evropské nebe fragmentaci systému řízení letového provozu na národní ostrůvky předpisů, postupů, trhů a výkonnostních tříd. Balíček pro jednotné evropské nebe se prostřednictvím několika iniciativ zabývá různými formami této fragmentace.

2.   Situace

| 2.1 | Přijetí čtyř nařízení dohromady tvořících Jednotné evropské nebe zásadně změní charakter řízení letového provozu. Tento doplňující návrh na jednotnou licenci řídících letového provozu v rámci celého Společenství je důležitý z několika důvodů.
  Licence přispívá k harmonizaci různých prvků balíčku pro Jednotné evropské nebe, díky níž budou brány v potaz nejen institucionální, hospodářské a technické aspekty, ale také aspekty sociální. |
| --- | --- |

2.1

Přijetí čtyř nařízení dohromady tvořících Jednotné evropské nebe zásadně změní charakter řízení letového provozu. Tento doplňující návrh na jednotnou licenci řídících letového provozu v rámci celého Společenství je důležitý z několika důvodů.

Licence přispívá k harmonizaci různých prvků balíčku pro Jednotné evropské nebe, díky níž budou brány v potaz nejen institucionální, hospodářské a technické aspekty, ale také aspekty sociální.

| 2.2 | V rámci přípravy na tuto legislativní iniciativu nechala Komise vypracovat studii současného stavu licencování v jednotlivých členských státech. Studie odhalila, že navzdory četným mezinárodním předpisům vydaným ICAO či Eurocontrol je licencování v členských státech nadále vysoce fragmentováno. Studie doporučila, aby legislativa Společenství pokrývala následující oblasti:






  a) | věková omezení, platnost kvalifikace (ratingu) včetně specializace (endorsement) a konkrétní vyšší specializace by měly vyhovovat podmínkám pro získání a zachování licence, |
| --- | --- | --- |

2.2

V rámci přípravy na tuto legislativní iniciativu nechala Komise vypracovat studii současného stavu licencování v jednotlivých členských státech. Studie odhalila, že navzdory četným mezinárodním předpisům vydaným ICAO či Eurocontrol je licencování v členských státech nadále vysoce fragmentováno. Studie doporučila, aby legislativa Společenství pokrývala následující oblasti:

a)

věková omezení, platnost kvalifikace (ratingu) včetně specializace (endorsement) a konkrétní vyšší specializace by měly vyhovovat podmínkám pro získání a zachování licence,

| b) | pro účely přípravy uchazečů a předepsaných způsobilostí by měly být popsány prověrky způsobilosti řídících letového provozu, program výcviku a požadavky na zkoušky včetně jazykových kvalifikací a hodnocení, |
| --- | --- |

b)

pro účely přípravy uchazečů a předepsaných způsobilostí by měly být popsány prověrky způsobilosti řídících letového provozu, program výcviku a požadavky na zkoušky včetně jazykových kvalifikací a hodnocení,

| c) | pro účely uznání školicích ústavů a středisek by měla být akreditována všechna zařízení a dále by měly být stanoveny přesné požadavky na kvalifikaci instruktorů. |
| --- | --- |

c)

pro účely uznání školicích ústavů a středisek by měla být akreditována všechna zařízení a dále by měly být stanoveny přesné požadavky na kvalifikaci instruktorů.

| 2.3 | Přípravná studie odhalila, že navzdory stávajícím mezinárodním předpisům jsou národní tradice stále silné a vykazují různorodé úrovně kvality a způsobilostí, jež je obtížné vzájemně porovnat. Tato fragmentace není v kontextu Společenství nadále možná, neboť by mohla vést k vyššímu bezpečnostnímu riziku v přehuštěném evropském vzdušném prostoru. Harmonizace licencování řídících letového provozu přispěje k bezpečnosti, neboť úrovně způsobilosti budou harmonizovány interně u každého poskytovatele služeb i mezi nimi navzájem, což přispěje k účinnější a bezpečnější spolupráci mezi nimi. To povede k účinnější organizaci trhu pracovních sil pro řídící letového provozu, zvýší jejich dostupnost a usnadní zřízení funkčních bloků vzdušného prostoru. Licence zefektivní svobodu pohybu tím, že potlačí současnou rezervovanost některých členských států ve vzájemném uznávání licencí. |
| --- | --- |

2.3

Přípravná studie odhalila, že navzdory stávajícím mezinárodním předpisům jsou národní tradice stále silné a vykazují různorodé úrovně kvality a způsobilostí, jež je obtížné vzájemně porovnat. Tato fragmentace není v kontextu Společenství nadále možná, neboť by mohla vést k vyššímu bezpečnostnímu riziku v přehuštěném evropském vzdušném prostoru. Harmonizace licencování řídících letového provozu přispěje k bezpečnosti, neboť úrovně způsobilosti budou harmonizovány interně u každého poskytovatele služeb i mezi nimi navzájem, což přispěje k účinnější a bezpečnější spolupráci mezi nimi. To povede k účinnější organizaci trhu pracovních sil pro řídící letového provozu, zvýší jejich dostupnost a usnadní zřízení funkčních bloků vzdušného prostoru. Licence zefektivní svobodu pohybu tím, že potlačí současnou rezervovanost některých členských států ve vzájemném uznávání licencí.

| 2.4 | Vzhledem k tomu, že většina členských států již má zavedenu legislativu založenou na principech ICAO a že tyto státy již v současné době zavádějí legislativu pro Jednotné evropské nebe a ESARR5, je nesmírně důležité zajistit plný soulad s touto směrnicí. |
| --- | --- |

2.4

Vzhledem k tomu, že většina členských států již má zavedenu legislativu založenou na principech ICAO a že tyto státy již v současné době zavádějí legislativu pro Jednotné evropské nebe a ESARR5, je nesmírně důležité zajistit plný soulad s touto směrnicí.

| 2.5 | Výcvikové kursy a programy budou moci nabízet pouze certifikovaní školitelé a jejich nábor bude podléhat schválení národních dozorčích orgánů. |
| --- | --- |

2.5

Výcvikové kursy a programy budou moci nabízet pouze certifikovaní školitelé a jejich nábor bude podléhat schválení národních dozorčích orgánů.

| 2.6 | Směrnice svou působností přesahuje současné licence pilotů civilní letecké dopravy (91/670/EHS). Spíše by bylo možno ji přirovnat k licencím pro námořní a železniční sektor (návrh v rámci COM(2004)142), kde jsou předpisy a způsobilosti stanoveny na evropské úrovni a nejsou ponechány na rozhodnutí členských států. Je zřejmé, že Směrnice upravující řízení letového provozu bude mít platnost přesahující hranice Společenství. |
| --- | --- |

2.6

Směrnice svou působností přesahuje současné licence pilotů civilní letecké dopravy (91/670/EHS). Spíše by bylo možno ji přirovnat k licencím pro námořní a železniční sektor (návrh v rámci COM(2004)142), kde jsou předpisy a způsobilosti stanoveny na evropské úrovni a nejsou ponechány na rozhodnutí členských států. Je zřejmé, že Směrnice upravující řízení letového provozu bude mít platnost přesahující hranice Společenství.

| 2.7 | Náklady budou záviset na současné úrovni kvality výcviku. Směrnice zvyšuje kvalitu výstupu výcviku na úroveň nutnou pro splnění bezpečnostních požadavků plynoucích z hustoty a složitosti dopravního systému v Evropě. |
| --- | --- |

2.7

Náklady budou záviset na současné úrovni kvality výcviku. Směrnice zvyšuje kvalitu výstupu výcviku na úroveň nutnou pro splnění bezpečnostních požadavků plynoucích z hustoty a složitosti dopravního systému v Evropě.

| 2.8 | Zavedením přísných norem pro úvodní výcvik a prosazením vyšších záruk neutrálních a objektivních zkoušejících během specializovaného výcviku by mělo dojít ke zvýšení procentuálních úspěšnosti těchto kursů. |
| --- | --- |

2.8

Zavedením přísných norem pro úvodní výcvik a prosazením vyšších záruk neutrálních a objektivních zkoušejících během specializovaného výcviku by mělo dojít ke zvýšení procentuálních úspěšnosti těchto kursů.

| 2.9 | Náklady na návaznost různých prvků postupu udělování licencí by měly mírně vzrůst, částečně vlivem nutné archivace dokumentace pro účely auditu. |
| --- | --- |

2.9

Náklady na návaznost různých prvků postupu udělování licencí by měly mírně vzrůst, částečně vlivem nutné archivace dokumentace pro účely auditu.

| 2.10 | Celkové možné zvýšení nákladů by mělo být krátkodobě vyrovnáno úsporami nákladů prostřednictvím dlouhodobého racionálnějšího využití pracovních sil. V neposlední řadě Směrnice zvýší bezpečnost létání pro veřejnost. |
| --- | --- |

2.10

Celkové možné zvýšení nákladů by mělo být krátkodobě vyrovnáno úsporami nákladů prostřednictvím dlouhodobého racionálnějšího využití pracovních sil. V neposlední řadě Směrnice zvýší bezpečnost létání pro veřejnost.

| 2.11 | Tento návrh nezahrnuje finanční kalkulaci. |
| --- | --- |

2.11

Tento návrh nezahrnuje finanční kalkulaci.

| 2.12 | Zavedení legislativy Jednotného evropského nebe vyžaduje zřízení podrobnější legislativy, zejména co se týče dohod o licencování řídících letového provozu, s cílem zvýšit jejich dostupnost a zlepšit vzájemné uznávání licencí, jak stanoví čl. 5 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 o poskytování letových navigačních služeb v Jednotném evropském nebi ze dne 10. března 2004 (Nařízení o poskytování služeb) (1). |
| --- | --- |

2.12

Zavedení legislativy Jednotného evropského nebe vyžaduje zřízení podrobnější legislativy, zejména co se týče dohod o licencování řídících letového provozu, s cílem zvýšit jejich dostupnost a zlepšit vzájemné uznávání licencí, jak stanoví čl. 5 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 o poskytování letových navigačních služeb v Jednotném evropském nebi ze dne 10. března 2004 (Nařízení o poskytování služeb) (1).

| 2.13 | Zavedení jednotné licence v rámci Společenství je prostředkem uznání specifické role, již řídící letového provozu hrají v bezpečném poskytování řízení letového provozu. Zřízení jednotné normy pro způsobilost v rámci Společenství rovněž sníží fragmentaci v této oblasti a zavede účinnější organizaci práce v rámci rostoucí regionální spolupráce mezi poskytovateli letových navigačních služeb. Tato Směrnice je tak nedílnou součástí legislativy Jednotného evropského nebe. |
| --- | --- |

2.13

Zavedení jednotné licence v rámci Společenství je prostředkem uznání specifické role, již řídící letového provozu hrají v bezpečném poskytování řízení letového provozu. Zřízení jednotné normy pro způsobilost v rámci Společenství rovněž sníží fragmentaci v této oblasti a zavede účinnější organizaci práce v rámci rostoucí regionální spolupráce mezi poskytovateli letových navigačních služeb. Tato Směrnice je tak nedílnou součástí legislativy Jednotného evropského nebe.

| 2.14 | Cílem této Směrnice je zvýšit bezpečnost a zlepšit provoz systémů řízení letového provozu v rámci Společenství prostřednictvím jednotné licence Společenství pro řízení letového provozu. |
| --- | --- |

2.14

Cílem této Směrnice je zvýšit bezpečnost a zlepšit provoz systémů řízení letového provozu v rámci Společenství prostřednictvím jednotné licence Společenství pro řízení letového provozu.

| 2.15 | Držitelé kvalifikace, již neposkytovali služby řízení letového provozu v rámci specializace spadající do této kvalifikace nejméně po dobu pěti let bez přerušení, nemohou požívat výhod této kvalifikace, aniž by splnili požadavky na hodnocení a výcvik. |
| --- | --- |

2.15

Držitelé kvalifikace, již neposkytovali služby řízení letového provozu v rámci specializace spadající do této kvalifikace nejméně po dobu pěti let bez přerušení, nemohou požívat výhod této kvalifikace, aniž by splnili požadavky na hodnocení a výcvik.

| 2.16 | Pro zajištění úrovně způsobilostí nezbytných pro řídící letového provozu a výkon jejich práce dle přísných bezpečnostních norem mají členské státy za úkol zajistit kontrolu a sledování výcviků prostřednictvím národních dozorčích orgánů. |
| --- | --- |

2.16

Pro zajištění úrovně způsobilostí nezbytných pro řídící letového provozu a výkon jejich práce dle přísných bezpečnostních norem mají členské státy za úkol zajistit kontrolu a sledování výcviků prostřednictvím národních dozorčích orgánů.

| 2.17 | Každý členský stát uzná v souladu s ustanoveními této Směrnice licence a příslušné kvalifikace a specializace vydané národním dozorčím orgánem jiného členského státu. |
| --- | --- |

2.17

Každý členský stát uzná v souladu s ustanoveními této Směrnice licence a příslušné kvalifikace a specializace vydané národním dozorčím orgánem jiného členského státu.

3.   Poznámka

| 3.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor vítá tento návrh Komise na zavedení nových předpisů pro řízení letového provozu. Jsou nezbytné a přicházejí v pravý čas vzhledem k očekávanému vysokému nárůstu hustoty letového provozu v příštích 10 letech. Pro zajištění bezpečnosti cestujících je rovněž nutné zavést stejné normy a kvalifikace napříč celou EU. Růst letecké dopravy rovněž vyvolá celosvětově rostoucí poptávku po řídících letového provozu. Svoboda pohybu je zde proto klíčovým požadavkem. |
| --- | --- |

3.1

Evropský hospodářský a sociální výbor vítá tento návrh Komise na zavedení nových předpisů pro řízení letového provozu. Jsou nezbytné a přicházejí v pravý čas vzhledem k očekávanému vysokému nárůstu hustoty letového provozu v příštích 10 letech. Pro zajištění bezpečnosti cestujících je rovněž nutné zavést stejné normy a kvalifikace napříč celou EU. Růst letecké dopravy rovněž vyvolá celosvětově rostoucí poptávku po řídících letového provozu. Svoboda pohybu je zde proto klíčovým požadavkem.

| 3.2 | EHSV zvažuje, jsou-li 4 roky realistickým odhadem pro zavedení těchto předpisů. |
| --- | --- |

3.2

EHSV zvažuje, jsou-li 4 roky realistickým odhadem pro zavedení těchto předpisů.

| 3.3 | Komise musí zajistit, aby Směrnice nepřipustila monopolizaci výcviku na národní úrovni. |
| --- | --- |

3.3

Komise musí zajistit, aby Směrnice nepřipustila monopolizaci výcviku na národní úrovni.

| 3.4 | Specializace uvedené v licencích by měly zahrnovat jazykovou způsobilost, jako je např. ENGLISH Level 4. |
| --- | --- |

3.4

Specializace uvedené v licencích by měly zahrnovat jazykovou způsobilost, jako je např. ENGLISH Level 4.

| 3.5 | Všechny úvodní kursy pro řídící letového provozu by měly vyhovovat minimálně pokynům organizace ECAC pro standardní výcvik (Common Core Content). |
| --- | --- |

3.5

Všechny úvodní kursy pro řídící letového provozu by měly vyhovovat minimálně pokynům organizace ECAC pro standardní výcvik (Common Core Content).

| 3.6 | Výbor by rovněž uvítal zavedení náhodných testů na alkohol a drogy pro všechny aktivní řídící letového provozu, jež jsou stejně jako psychologické testy studentů programu pro řídící letového provozu plně v souladu s ESARR5. |
| --- | --- |

3.6

Výbor by rovněž uvítal zavedení náhodných testů na alkohol a drogy pro všechny aktivní řídící letového provozu, jež jsou stejně jako psychologické testy studentů programu pro řídící letového provozu plně v souladu s ESARR5.

| 3.7 | Otázka věku nadále zůstává citlivým problémem. Statistiky poukazují na riziko závažných onemocnění a náhlých úmrtí rostoucí s věkem. Národní hranice podle všeho nemají vliv na požadavek věkového omezení pro piloty. |
| --- | --- |

3.7

Otázka věku nadále zůstává citlivým problémem. Statistiky poukazují na riziko závažných onemocnění a náhlých úmrtí rostoucí s věkem. Národní hranice podle všeho nemají vliv na požadavek věkového omezení pro piloty.

| 3.8 | Zvláště vzhledem k čl. 4 EHSV navrhuje:






  — | odst. 5 má znamenat, že licence lze obnovovat pouze prostřednictvím řádného odvolací řízení; |
| --- | --- | --- |

3.8

Zvláště vzhledem k čl. 4 EHSV navrhuje:

—

odst. 5 má znamenat, že licence lze obnovovat pouze prostřednictvím řádného odvolací řízení;

| — | odst. 7 znamená, že pouze řádné odvolací řízení může vést k odebrání licence z důvodu nepřípustných lékařských nálezů. |
| --- | --- |

—

odst. 7 znamená, že pouze řádné odvolací řízení může vést k odebrání licence z důvodu nepřípustných lékařských nálezů.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (Úř. věst. L 96, 31. 03. 2004, s. 10.) – Stanovisko EHSV: Úř. věst. C 241, 7. 10. 2002, s. 24

1

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/19

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví druhý program „Marco Polo“ pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí („Marco Polo II“)

COM(2004) 478 final – 2004/0157 (COD)

(2005/C 234/05)

Dne 15. února 2005 se Rada rozhodla v souladu v článkem 71 Smlouvy zakládající Evropské společenství, že požádá Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování stanoviska k věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost“, pověřená přípravou práce Výboru v této otázce, přijala své stanovisko 21. února 2005 (zpravodaj: pan LEVAUX).

Evropský hospodářský a sociální výbor schválil na svém 415. plenárním zasedání, které se konalo 9. a 10. března 2005 (zasedání dne 9. března) následující stanovisko 129 hlasy pro a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Úvod – přehled důvodů, které představila Komise

| 1.1 | Komise předkládá svůj návrh nařízení k programu „Marco Polo II“ a připomíná důvody, které vyžadují rozvoj infrastruktury nákladní dopravy:






  — | zdvojnásobení dopravy do roku 2020 a nedostatek již existujících sítí, což se projeví častými dopravními zácpami, zhoršením životního prostředí, zvýšením nehodovosti a ztrátou konkurenceschopnosti. |
| --- | --- | --- |

1.1

Komise předkládá svůj návrh nařízení k programu „Marco Polo II“ a připomíná důvody, které vyžadují rozvoj infrastruktury nákladní dopravy:

—

zdvojnásobení dopravy do roku 2020 a nedostatek již existujících sítí, což se projeví častými dopravními zácpami, zhoršením životního prostředí, zvýšením nehodovosti a ztrátou konkurenceschopnosti.

| — | zohlednění dlouhodobě udržitelného rozvoje, který vyžaduje energeticky šetrnější dopravní systém. |
| --- | --- |

—

zohlednění dlouhodobě udržitelného rozvoje, který vyžaduje energeticky šetrnější dopravní systém.

| 1.2 | Komise znovu potvrzuje, že „větší použití intermodality je nezbytné“, jelikož se jedná o řešení, které pomůže zajistit lepší využití již existujících infrastruktur tím, že zařadí námořní dopravu na krátké vzdálenosti, železnice a říční dopravu do logistického řetězce. Politika intermodality již byla předmětem programu „Marco Polo I“ (2003/2006), který měl za cíl převod průměrného ročního nárůstu v mezinárodní silniční dopravě na výše zmíněné další tři způsoby dopravy. |
| --- | --- |

1.2

Komise znovu potvrzuje, že „větší použití intermodality je nezbytné“, jelikož se jedná o řešení, které pomůže zajistit lepší využití již existujících infrastruktur tím, že zařadí námořní dopravu na krátké vzdálenosti, železnice a říční dopravu do logistického řetězce. Politika intermodality již byla předmětem programu „Marco Polo I“ (2003/2006), který měl za cíl převod průměrného ročního nárůstu v mezinárodní silniční dopravě na výše zmíněné další tři způsoby dopravy.

| 1.3 | Komise navrhuje program „Marco Polo II“, aby se mohlo pokračovat v této politice během období 2007/2013. Původní program bude rozšířen do všech sousedních států Evropské unie a přibudou k němu dva nové typy aktivit:






  — | budování mořských dálnic |
| --- | --- | --- |

1.3

Komise navrhuje program „Marco Polo II“, aby se mohlo pokračovat v této politice během období 2007/2013. Původní program bude rozšířen do všech sousedních států Evropské unie a přibudou k němu dva nové typy aktivit:

—

budování mořských dálnic

| — | akce vedoucí k regulaci dopravy. |
| --- | --- |

—

akce vedoucí k regulaci dopravy.

| 1.4 | Komise navrhuje celkový rozpočtový příděl 740 milionů EUR na období 2007/2013, který by měl:






  — | převést 140 miliard tunokilometrů silniční nákladní dopravy, (což představuje 7 milionů cest po 1 000 km na kamion) na jiný druh dopravy, |
| --- | --- | --- |

1.4

Komise navrhuje celkový rozpočtový příděl 740 milionů EUR na období 2007/2013, který by měl:

—

převést 140 miliard tunokilometrů silniční nákladní dopravy, (což představuje 7 milionů cest po 1 000 km na kamion) na jiný druh dopravy,

| — | snížit emise CO2 o 8 400 milionů kg, |
| --- | --- |

—

snížit emise CO2 o 8 400 milionů kg,

| — | dosáhnout očekávaného zisku v sociální a environmentální oblasti, který by měl představovat okolo 5 miliard EUR (odhad byl učiněný nezávislou skupinou expertů a byl připojen k návrhu prezentovanému Komisí, spolu se zprávou hodnotící škodlivé vlivy znečištění na zdraví). |
| --- | --- |

—

dosáhnout očekávaného zisku v sociální a environmentální oblasti, který by měl představovat okolo 5 miliard EUR (odhad byl učiněný nezávislou skupinou expertů a byl připojen k návrhu prezentovanému Komisí, spolu se zprávou hodnotící škodlivé vlivy znečištění na zdraví).

2.   Všeobecné připomínky

2.1   Závěry Výboru v jeho stanovisku k programu „Marco Polo I“

| 2.1.1 | Výbor několikrát, i přes zdůrazňování nedostatku ambicí nebo uvolněných prostředků, potvrdil svou podporu politiky Komise, která chce převést část předpokládaného nárůstu silniční nákladní dopravy na jiné způsoby dopravy. |
| --- | --- |

2.1.1

Výbor několikrát, i přes zdůrazňování nedostatku ambicí nebo uvolněných prostředků, potvrdil svou podporu politiky Komise, která chce převést část předpokládaného nárůstu silniční nákladní dopravy na jiné způsoby dopravy.

| 2.1.2 | Dále ve svém Stanovisku CES 842/2002 ze 17.-18. července 2002 k návrhu nařízení „Marco Polo I“, naznačil, že tento program sám o sobě nedovoluje dosáhnout cílů převodu, tak jak jej představila Komise a navrhuje doplnit toto nařízení o deset konkrétních iniciativních opatření, která uvádí zde:






  — | Posílit kontroly a sankce v případě porušení sociální legislativy. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Dále ve svém Stanovisku CES 842/2002 ze 17.-18. července 2002 k návrhu nařízení „Marco Polo I“, naznačil, že tento program sám o sobě nedovoluje dosáhnout cílů převodu, tak jak jej představila Komise a navrhuje doplnit toto nařízení o deset konkrétních iniciativních opatření, která uvádí zde:

—

Posílit kontroly a sankce v případě porušení sociální legislativy.

| — | Financovat s pomocí veřejných zdrojů infrastruktury modálního transferu (terminály, přístupy, atd.). |
| --- | --- |

—

Financovat s pomocí veřejných zdrojů infrastruktury modálního transferu (terminály, přístupy, atd.).

| — | Vyžadovat po operátorech závazek, že nové služby všeobecného zájmu budou mít dlouhodobý charakter, aby se zabezpečil tento převod, jinak lidé nezmění své návyky. |
| --- | --- |

—

Vyžadovat po operátorech závazek, že nové služby všeobecného zájmu budou mít dlouhodobý charakter, aby se zabezpečil tento převod, jinak lidé nezmění své návyky.

| — | Zamýšlí prodloužení programu „Marco Polo“ o 2 až 3 roky, aby byla zajištěna návaznost až do roku 2010 (chce zabránit přerušení zjištěné mezi Pilotní akcí pro kombinovanou dopravu PACT a programem „Marco Polo“). |
| --- | --- |

—

Zamýšlí prodloužení programu „Marco Polo“ o 2 až 3 roky, aby byla zajištěna návaznost až do roku 2010 (chce zabránit přerušení zjištěné mezi Pilotní akcí pro kombinovanou dopravu PACT a programem „Marco Polo“).

| — | Využít na maximum zkušenosti z programu PACT tím, že se dokončí jeho externí zhodnocení s vytyčením pozitivních efektů, které byly doposud nedostatečně vyhodnocené. |
| --- | --- |

—

Využít na maximum zkušenosti z programu PACT tím, že se dokončí jeho externí zhodnocení s vytyčením pozitivních efektů, které byly doposud nedostatečně vyhodnocené.

| — | Vytvořit harmonogram opatření, která musí být přijata k zahájení akcí uvedených v programu „Marco Polo“. |
| --- | --- |

—

Vytvořit harmonogram opatření, která musí být přijata k zahájení akcí uvedených v programu „Marco Polo“.

| — | Zadat řídícímu výboru úkol sledovat průběh akcí, aby se v polovině programu „Marco Polo“ mohly eventuelně provést vhodné změny. |
| --- | --- |

—

Zadat řídícímu výboru úkol sledovat průběh akcí, aby se v polovině programu „Marco Polo“ mohly eventuelně provést vhodné změny.

| — | Zamýšlí možnost zahrnout do projektů vztahujících se k programu „Marco Polo“ akce, které jsou spojené s dodatečným zařazením letecké a potrubní dopravy, pokud ty jsou přidruženy k dalším způsobům dopravy. |
| --- | --- |

—

Zamýšlí možnost zahrnout do projektů vztahujících se k programu „Marco Polo“ akce, které jsou spojené s dodatečným zařazením letecké a potrubní dopravy, pokud ty jsou přidruženy k dalším způsobům dopravy.

| — | Povolit financování i těch projektů, které jsou soustředěny na území jednoho členského státu, nicméně mohou sloužit všem uživatelům mezinárodní dopravy tranzitně projíždějícím přes dané území. |
| --- | --- |

—

Povolit financování i těch projektů, které jsou soustředěny na území jednoho členského státu, nicméně mohou sloužit všem uživatelům mezinárodní dopravy tranzitně projíždějícím přes dané území.

| — | Nechat vypracovat pro všechny uživatele „Evropského průvodce“ všech multimodálních platforem v EU a jejich charakteristik a tím stanovit alespoň minimální normy. |
| --- | --- |

—

Nechat vypracovat pro všechny uživatele „Evropského průvodce“ všech multimodálních platforem v EU a jejich charakteristik a tím stanovit alespoň minimální normy.

| 2.1.3 | Výbor v tom samém Stanovisku 842/2002 dodává, že pouze globální politika dopravy, která změní některé praktiky a která se bude opírat o pevné závazky k vytvoření nové nebo doplňující dopravní infrastruktury, může dosáhnout daného cíle. |
| --- | --- |

2.1.3

Výbor v tom samém Stanovisku 842/2002 dodává, že pouze globální politika dopravy, která změní některé praktiky a která se bude opírat o pevné závazky k vytvoření nové nebo doplňující dopravní infrastruktury, může dosáhnout daného cíle.

| 2.1.4 | Zvláště v případě velkého objemu zboží na dlouhých trasách, jejichž dodávka není urgentní, nicméně musí být dodána do určitého data, Výbor navrhoval, aby Komise začala uvažovat o postupném přechodu z praxe „Nulové zásoby“ k valorizačnímu pojmu „Zásoba v oběhu“. Tato perspektiva by umožnila relativizovat nutnost dodávek a zajistit alternativnímu způsobu dopravy skutečný stupeň konkurenceschopnosti v oblasti nákladů a termínů dodávek. Tím by se zaručilo přesné datum dodávek. Tato ekonomická logika, která povzbudila rozvoj praxe „Nulová zásoba“ a která zkrátila dodací lhůty na minimum tím, že zajištění urgentních dodávek se stalo její prioritou v zajištění obchodu, je evidentní. Dlouhodobě udržitelný vývoj poukazuje dnes na to, že tato praxe a její důsledky zvyšují náklady, co se znečištění a nadměrného používání energie týče, což vede k zamyšlení a Výbor opět žádá Komisi, aby se i ona v tomto směru angažovala. Má za to, že pokud je silniční přeprava na krátké vzdálenosti a v konečných úsecích nenahraditelná, je to právě praxe nulové zásoby, dovedená do extrému a považována za absolutní princip, která je příčinou problémů při převodu části silniční nákladní dopravy na jiné alternativní způsoby dopravy, které by byly kompatibilní s cílem dlouhodobě udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

2.1.4

Zvláště v případě velkého objemu zboží na dlouhých trasách, jejichž dodávka není urgentní, nicméně musí být dodána do určitého data, Výbor navrhoval, aby Komise začala uvažovat o postupném přechodu z praxe „Nulové zásoby“ k valorizačnímu pojmu „Zásoba v oběhu“. Tato perspektiva by umožnila relativizovat nutnost dodávek a zajistit alternativnímu způsobu dopravy skutečný stupeň konkurenceschopnosti v oblasti nákladů a termínů dodávek. Tím by se zaručilo přesné datum dodávek. Tato ekonomická logika, která povzbudila rozvoj praxe „Nulová zásoba“ a která zkrátila dodací lhůty na minimum tím, že zajištění urgentních dodávek se stalo její prioritou v zajištění obchodu, je evidentní. Dlouhodobě udržitelný vývoj poukazuje dnes na to, že tato praxe a její důsledky zvyšují náklady, co se znečištění a nadměrného používání energie týče, což vede k zamyšlení a Výbor opět žádá Komisi, aby se i ona v tomto směru angažovala. Má za to, že pokud je silniční přeprava na krátké vzdálenosti a v konečných úsecích nenahraditelná, je to právě praxe nulové zásoby, dovedená do extrému a považována za absolutní princip, která je příčinou problémů při převodu části silniční nákladní dopravy na jiné alternativní způsoby dopravy, které by byly kompatibilní s cílem dlouhodobě udržitelného rozvoje.

| 2.1.5 | Aniž by Výbor dospěl k závěrům v této problematice, má za to, že k tomu, aby se dosáhlo změny chování ekonomických činitelů bude zapotřebí zpochybnit tyto praktiky, které byly jistě účinné v minulosti, ale dnes se již neslučují s novými představami a cíli. |
| --- | --- |

2.1.5

Aniž by Výbor dospěl k závěrům v této problematice, má za to, že k tomu, aby se dosáhlo změny chování ekonomických činitelů bude zapotřebí zpochybnit tyto praktiky, které byly jistě účinné v minulosti, ale dnes se již neslučují s novými představami a cíli.

| 2.1.6 | Výbor konstatuje, že pouze část iniciativních opatření, která navrhl, byla vzata v potaz. Vezmeme-li v úvahu, že v zásadě se situace v roce 2004 nezměnila v porovnání s rokem 2002, Výbor ve svém Stanovisku uvádí stejné návrhy, pozměněné pouze v některých bodech. |
| --- | --- |

2.1.6

Výbor konstatuje, že pouze část iniciativních opatření, která navrhl, byla vzata v potaz. Vezmeme-li v úvahu, že v zásadě se situace v roce 2004 nezměnila v porovnání s rokem 2002, Výbor ve svém Stanovisku uvádí stejné návrhy, pozměněné pouze v některých bodech.

2.2   Hodnocení prvních výsledků programu „Marco Polo I“ 2003/2006

| 2.2.1 | Komise se domnívá, že program „Marco Polo I“, dotovaný rozpočtem 100 milionů EUR, přináší své první pozitivní výsledky. Výbor poznamenává, že první výběr programů byl zahájen v říjnu 2003, což je před necelým rokem, a proto zde není dostatečný odstup k posouzení skutečné efektivnosti započatých intermodálních akcí. Navíc Výbor poznamenává, že:






  — | v Bílé knize ze 12. září 2001 o „Evropské dopravní politice pro rok 2010: čas rozhodnout“ se počítalo na program „Marco Polo I“ s rozpočtem 120 milionů EUR na čtyřleté období, tedy 30 milionů EUR na rok; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Komise se domnívá, že program „Marco Polo I“, dotovaný rozpočtem 100 milionů EUR, přináší své první pozitivní výsledky. Výbor poznamenává, že první výběr programů byl zahájen v říjnu 2003, což je před necelým rokem, a proto zde není dostatečný odstup k posouzení skutečné efektivnosti započatých intermodálních akcí. Navíc Výbor poznamenává, že:

—

v Bílé knize ze 12. září 2001 o „Evropské dopravní politice pro rok 2010: čas rozhodnout“ se počítalo na program „Marco Polo I“ s rozpočtem 120 milionů EUR na čtyřleté období, tedy 30 milionů EUR na rok;

| — | ve svém návrhu nařízení týkajícího se programu „Marco Polo I“, který byl zahájen v roce 2002, počítala Komise s rozpočtem 115 milionů EUR na 5 let, tedy 23 milionů EUR na rok; |
| --- | --- |

—

ve svém návrhu nařízení týkajícího se programu „Marco Polo I“, který byl zahájen v roce 2002, počítala Komise s rozpočtem 115 milionů EUR na 5 let, tedy 23 milionů EUR na rok;

| — | nakonec byl pro program „Marco Polo I“ vyhrazen rozpočet pouze 100 milionů EUR na 5 let, tedy 20 milionů EUR za rok; |
| --- | --- |

—

nakonec byl pro program „Marco Polo I“ vyhrazen rozpočet pouze 100 milionů EUR na 5 let, tedy 20 milionů EUR za rok;

| — | první rok fungování programu „Marco Polo I“, rozpočet Společenství dodal pouze 15 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

první rok fungování programu „Marco Polo I“, rozpočet Společenství dodal pouze 15 milionů EUR.

| 2.2.2 | Výbor se podivuje nad tímto následným snižováním rozpočtu a klade si otázku, jak velká je důvěryhodnost předpovědí, pokud žádosti budou neustále vzrůstat a finanční prostředky se budou neustále snižovat. |
| --- | --- |

2.2.2

Výbor se podivuje nad tímto následným snižováním rozpočtu a klade si otázku, jak velká je důvěryhodnost předpovědí, pokud žádosti budou neustále vzrůstat a finanční prostředky se budou neustále snižovat.

| 2.2.3 | Za těchto podmínek, kvůli nedostatku informací, Výbor nechápe poznámku Komise, ve které se uvádí: „Můžeme shrnout, že rozpočtové prostředky jsou skutečně nedostatečné, aby zabezpečily financování všech dobrých návrhů...“ a proč v rozpočtovém plánování nebylo využito 20 milionů EUR. |
| --- | --- |

2.2.3

Za těchto podmínek, kvůli nedostatku informací, Výbor nechápe poznámku Komise, ve které se uvádí: „Můžeme shrnout, že rozpočtové prostředky jsou skutečně nedostatečné, aby zabezpečily financování všech dobrých návrhů...“ a proč v rozpočtovém plánování nebylo využito 20 milionů EUR.

2.3   Hodnocení ex-ante a konzultace zúčastněných stran

| 2.3.1 | V kapitole III odůvodnění, bod 12, je odkaz na důležitý finanční dokument, který dokládá, že návrh nařízení plně počítá s hodnocením a s doporučeními nezávislých expertů, která budou následovat po již provedeném hodnocení ex-ante, týkajícím se programu Marco Polo na období 2007 – 2013. Tento 19-stránkový dokument vypracovaný v angličtině nebyl přeložen. Je předmětem 15-řádkového resumé, bod 13, kapitola III výše zmíněného dokumentu, který představuje závěry, které byly vyvozeny z hodnocení expertů. |
| --- | --- |

2.3.1

V kapitole III odůvodnění, bod 12, je odkaz na důležitý finanční dokument, který dokládá, že návrh nařízení plně počítá s hodnocením a s doporučeními nezávislých expertů, která budou následovat po již provedeném hodnocení ex-ante, týkajícím se programu Marco Polo na období 2007 – 2013. Tento 19-stránkový dokument vypracovaný v angličtině nebyl přeložen. Je předmětem 15-řádkového resumé, bod 13, kapitola III výše zmíněného dokumentu, který představuje závěry, které byly vyvozeny z hodnocení expertů.

| 2.3.2 | Výbor připomíná, že dokumenty, aby mohly být dostupné všem, musí být přeloženy a že z nedostatku celkového překladu expertní zprávy, je třeba, aby vypracovali syntézu jejich zprávy, jejíž překlad by umožnil všem zainteresovaným stranám okamžitý přístup k jejich závěrům, které vyplynuly ze závažných argumentů. |
| --- | --- |

2.3.2

Výbor připomíná, že dokumenty, aby mohly být dostupné všem, musí být přeloženy a že z nedostatku celkového překladu expertní zprávy, je třeba, aby vypracovali syntézu jejich zprávy, jejíž překlad by umožnil všem zainteresovaným stranám okamžitý přístup k jejich závěrům, které vyplynuly ze závažných argumentů.

| 2.3.3 | Výbor ve svém stanovisku 842/2002, týkajícího se nařízení „Marco Polo I“, vyjádřil uspokojení nad tím, že Komise „konzultuje zainteresované strany, před tím, než představí svůj návrh“, ale zároveň „vyjádřil politování nad tím, že byl k těmto konzultacím přizván až příliš pozdě“. (Čl. 2.5) |
| --- | --- |

2.3.3

Výbor ve svém stanovisku 842/2002, týkajícího se nařízení „Marco Polo I“, vyjádřil uspokojení nad tím, že Komise „konzultuje zainteresované strany, před tím, než představí svůj návrh“, ale zároveň „vyjádřil politování nad tím, že byl k těmto konzultacím přizván až příliš pozdě“. (Čl. 2.5)

| 2.3.4 | Výbor není schopný posoudit závěry tohoto hodnocení, pouze připomíná, že Komise očekává velké zvýšení předloženého rozpočtu, který je determinující pro účinnost programu. |
| --- | --- |

2.3.4

Výbor není schopný posoudit závěry tohoto hodnocení, pouze připomíná, že Komise očekává velké zvýšení předloženého rozpočtu, který je determinující pro účinnost programu.

| 2.3.5 | Výbor zaznamenává, že mu Komise vrátila tři rozpočty na realizované projekty:






  — | Vytvoření služby Intermodal Rail mezi Německem a Itálií přes Rakousko, jejíž provozovatelem je jedna soukromá firma; |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Výbor zaznamenává, že mu Komise vrátila tři rozpočty na realizované projekty:

—

Vytvoření služby Intermodal Rail mezi Německem a Itálií přes Rakousko, jejíž provozovatelem je jedna soukromá firma;

| — | Projekt IKEA – RAIL spuštěný v roce 2002, mající základnu v Duisbergu (Německo), získávající po železnici (1 044 km) z Almhutu (Švédsko) výrobky, které mají být distribuovány do zbytku Evropy. V průběhu let 2002 a 2003, to bylo přibližně 400 vlaků, které jezdily pouze s jedním nákladem IKEA; |
| --- | --- |

—

Projekt IKEA – RAIL spuštěný v roce 2002, mající základnu v Duisbergu (Německo), získávající po železnici (1 044 km) z Almhutu (Švédsko) výrobky, které mají být distribuovány do zbytku Evropy. V průběhu let 2002 a 2003, to bylo přibližně 400 vlaků, které jezdily pouze s jedním nákladem IKEA;

| — | Vytvoření pravidelných námořních linek pro kamionovou dopravu mezi více italskými a španělskými přístavy. |
| --- | --- |

—

Vytvoření pravidelných námořních linek pro kamionovou dopravu mezi více italskými a španělskými přístavy.

| 2.3.6 | Tyto tři projekty poukazují na možnosti, které přináší monitorovací mechanismus zavedený v EU. Výbor dále poznamenává, že tyto projekty byly realizovány v rámci Pilotních akcí pro kombinovanou dopravu, což byl program, který předcházel programu „Marco Polo I“. |
| --- | --- |

2.3.6

Tyto tři projekty poukazují na možnosti, které přináší monitorovací mechanismus zavedený v EU. Výbor dále poznamenává, že tyto projekty byly realizovány v rámci Pilotních akcí pro kombinovanou dopravu, což byl program, který předcházel programu „Marco Polo I“.

| 2.3.7. | Tyto projekty jsou zvláště zajímavé, jelikož posilují již zahájené aktivity a Výbor si přeje, aby včas dostal konkrétní a zhodnocené výsledky týkající se programu „Marco Polo I“. |
| --- | --- |

2.3.7.

Tyto projekty jsou zvláště zajímavé, jelikož posilují již zahájené aktivity a Výbor si přeje, aby včas dostal konkrétní a zhodnocené výsledky týkající se programu „Marco Polo I“.

2.4   Program „Marco Polo II“ (2007/2013)

| 2.4.1 | Návrh programu „Marco Polo II“ nemění současné 3 typy akcí:






  — | akce k převodu na jiný druh dopravy (pomoc při spouštění), |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Návrh programu „Marco Polo II“ nemění současné 3 typy akcí:

—

akce k převodu na jiný druh dopravy (pomoc při spouštění),

| — | zprostředkující akce, |
| --- | --- |

—

zprostředkující akce,

| — | všeobecně vzdělávací akce |
| --- | --- |

—

všeobecně vzdělávací akce

| 2.4.2 | Tento návrh připojuje širší geografické pokrytí, tím, že zahrnuje již celou Evropu 25, další kandidátské země, ale také země EFTA (Evropské asociace volného obchodu) a země EEA (Evropské ekonomické zóny). Výbor souhlasí s tímto postupem a sdílí výrok Komise, že: „Výroba a charakteristiky zásobovacího řetězce nekončí na hranicích EU 25“, nicméně si přeje, aby Komise přidala na začátek této věty po slově „výroba“ slovo „obchod“. |
| --- | --- |

2.4.2

Tento návrh připojuje širší geografické pokrytí, tím, že zahrnuje již celou Evropu 25, další kandidátské země, ale také země EFTA (Evropské asociace volného obchodu) a země EEA (Evropské ekonomické zóny). Výbor souhlasí s tímto postupem a sdílí výrok Komise, že: „Výroba a charakteristiky zásobovacího řetězce nekončí na hranicích EU 25“, nicméně si přeje, aby Komise přidala na začátek této věty po slově „výroba“ slovo „obchod“.

| 2.4.3 | Výbor navrhuje, aby Komise uvedla příklad Dunajského koridoru VII, který je charakteristický pro tuto „velkou Evropu“, díky výjimečným rozměrům dopravní intermodální infrastruktury, která využívá všechny způsoby dopravy, mezi nimiž:






  — | Říční doprava spojením Severního moře a Černého moře, se středobodem situovaným v Rakousku, ve vzdálenosti asi 1 500 km od obou moří; |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Výbor navrhuje, aby Komise uvedla příklad Dunajského koridoru VII, který je charakteristický pro tuto „velkou Evropu“, díky výjimečným rozměrům dopravní intermodální infrastruktury, která využívá všechny způsoby dopravy, mezi nimiž:

—

Říční doprava spojením Severního moře a Černého moře, se středobodem situovaným v Rakousku, ve vzdálenosti asi 1 500 km od obou moří;

| — | Silniční a železniční doprava, které by díky výměnným platformám umožnily propojení velkého území na obou stranách řeky; |
| --- | --- |

—

Silniční a železniční doprava, které by díky výměnným platformám umožnily propojení velkého území na obou stranách řeky;

| — | Námořní a říční-námořní doprava, které na západě prodlužují tuto řeku díky spojení s Rýnem-Mohanem-Dunajem směrem k Anglo-normandským ostrovům a díky Severnímu moři a na východě směrem k Rusku (Volha), Ukrajině, Turecku díky Černému moři. |
| --- | --- |

—

Námořní a říční-námořní doprava, které na západě prodlužují tuto řeku díky spojení s Rýnem-Mohanem-Dunajem směrem k Anglo-normandským ostrovům a díky Severnímu moři a na východě směrem k Rusku (Volha), Ukrajině, Turecku díky Černému moři.

| 2.4.4 | Návrh programu „Marco Polo II“ počítá se dvěma novými typy akcí:






  — | Námořní dálnice, Výbor je tomuto konceptu již dlouho nakloněn. „Velká Evropa“ má „samozřejmě“ k dispozici tisíce kilometrů mořského pobřeží, stovky přístavů a ústí veletoků a řek, které jsou body potenciálního přístupu do vnitrozemních regionů a do celého kontinentu. Je tedy třeba podporovat projekty zaměřené na dopravu a na distribuci nákladu ve všech oblastech tím, že se zvýší počet multimodálních výměnných základen na pobřeží nebo v zátokách u ústí řek. |
| --- | --- | --- |

2.4.4

Návrh programu „Marco Polo II“ počítá se dvěma novými typy akcí:

—

Námořní dálnice, Výbor je tomuto konceptu již dlouho nakloněn. „Velká Evropa“ má „samozřejmě“ k dispozici tisíce kilometrů mořského pobřeží, stovky přístavů a ústí veletoků a řek, které jsou body potenciálního přístupu do vnitrozemních regionů a do celého kontinentu. Je tedy třeba podporovat projekty zaměřené na dopravu a na distribuci nákladu ve všech oblastech tím, že se zvýší počet multimodálních výměnných základen na pobřeží nebo v zátokách u ústí řek.

| — | Akce na omezení dopravy, koncept, který umožní zvýšení produkce, zlepšení distribuce, rozdělování dodávek a omezí zbytečné jízdy. Jako příklad:






  — | Převážením produktů v dehydrované formě se nebude muset převážet zároveň i voda, která se dodá až v místě určení; |
| --- | --- | --- |

—

Akce na omezení dopravy, koncept, který umožní zvýšení produkce, zlepšení distribuce, rozdělování dodávek a omezí zbytečné jízdy. Jako příklad:

—

Převážením produktů v dehydrované formě se nebude muset převážet zároveň i voda, která se dodá až v místě určení;

| — | Přiblížením míst výroby součástek k místům jejich montáže se omezí cesty na dlouhé vzdálenosti. |
| --- | --- |

—

Přiblížením míst výroby součástek k místům jejich montáže se omezí cesty na dlouhé vzdálenosti.

Výbor se staví pozitivně ke zkušenostem a k projektům, které jdou tímto směrem.

| 2.4.5 | Komise by ráda dospěla k lepší součinnosti v železniční dopravě a doporučuje na příklad využívat některé dráhy pomocí rychlíků k převozu nákladů a expresní pošty. Výbor s tímto projektem souhlasí, i když co se týče „expresní pošty“ uvádí, že ta je již v současné době zajišťována elektronickou poštou a takovýto přenos informací bude do budoucna ještě stoupat. |
| --- | --- |

2.4.5

Komise by ráda dospěla k lepší součinnosti v železniční dopravě a doporučuje na příklad využívat některé dráhy pomocí rychlíků k převozu nákladů a expresní pošty. Výbor s tímto projektem souhlasí, i když co se týče „expresní pošty“ uvádí, že ta je již v současné době zajišťována elektronickou poštou a takovýto přenos informací bude do budoucna ještě stoupat.

| 2.4.6 | Nicméně je třeba spolu s vytvořením vysokorychlostních nákladních drah zajistit univerzálnost materiálů, vybavení a železničních pravidel. Kromě toho, dříve než budou takovéto dráhy vystavěny, je třeba zhodnotit již existující sítě a udělat studii o možnostech používání opuštěných nebo nedostatečně využívaných drah a převodu osobní dopravy na jiné druhy dopravy, zejména na vysokorychlostní vlaky. |
| --- | --- |

2.4.6

Nicméně je třeba spolu s vytvořením vysokorychlostních nákladních drah zajistit univerzálnost materiálů, vybavení a železničních pravidel. Kromě toho, dříve než budou takovéto dráhy vystavěny, je třeba zhodnotit již existující sítě a udělat studii o možnostech používání opuštěných nebo nedostatečně využívaných drah a převodu osobní dopravy na jiné druhy dopravy, zejména na vysokorychlostní vlaky.

| 2.4.7 | Výbor tedy požaduje, aby Komise opět vyzvala státy, aby vypracovaly seznam všech možností již existujících sítí, opuštěných nebo s menším vytížením, aby mohly být tyto sítě použity k nákladní přepravě. Tento požadavek se týká zejména sítě železničních drah, ale může se zároveň vztahovat na vodní dopravní trasy, aby se pokaždé, když je to možné zvolilo rychlejší a výhodnější řešení než jsou silnice v duchu dlouhodobě udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

2.4.7

Výbor tedy požaduje, aby Komise opět vyzvala státy, aby vypracovaly seznam všech možností již existujících sítí, opuštěných nebo s menším vytížením, aby mohly být tyto sítě použity k nákladní přepravě. Tento požadavek se týká zejména sítě železničních drah, ale může se zároveň vztahovat na vodní dopravní trasy, aby se pokaždé, když je to možné zvolilo rychlejší a výhodnější řešení než jsou silnice v duchu dlouhodobě udržitelného rozvoje.

| 2.4.8 | Na závěr, aby se dodalo důvěryhodnosti nákladní železniční dopravě, jakož i jiným způsobům alternativ k dopravě silniční, Výbor opět upozorňuje na to, že je nutné zanést tyto cíle do legislativy s tím, že by se ponechal nebo udělil větší prostor železniční, námořní a říční dopravě, i v rámci financování projektů TEN-T (Trans european network for Transport) a udělování dotací novým členským státům a balkánským zemím. |
| --- | --- |

2.4.8

Na závěr, aby se dodalo důvěryhodnosti nákladní železniční dopravě, jakož i jiným způsobům alternativ k dopravě silniční, Výbor opět upozorňuje na to, že je nutné zanést tyto cíle do legislativy s tím, že by se ponechal nebo udělil větší prostor železniční, námořní a říční dopravě, i v rámci financování projektů TEN-T (Trans european network for Transport) a udělování dotací novým členským státům a balkánským zemím.

| 2.4.9 | Výbor s uspokojením konstatuje, že Komise zdůrazňuje „významnou“ poptávku průmyslu po financování nejdůležitějších infrastruktur, potřebných k dokončení cílů spojených s aktivitami vytyčenými v programu „Marco Polo“. Co se týče financování vedlejších infrastruktur, Výbor připomíná, že se jedná o doporučení, které je vyjádřeno v jeho stanovisku 842/2002 k programu „Marco Polo I“. |
| --- | --- |

2.4.9

Výbor s uspokojením konstatuje, že Komise zdůrazňuje „významnou“ poptávku průmyslu po financování nejdůležitějších infrastruktur, potřebných k dokončení cílů spojených s aktivitami vytyčenými v programu „Marco Polo“. Co se týče financování vedlejších infrastruktur, Výbor připomíná, že se jedná o doporučení, které je vyjádřeno v jeho stanovisku 842/2002 k programu „Marco Polo I“.

3.   Zvláštní připomínky k návrhu nařízení „Marco Polo II“

3.1   Článek 1: Předmět

| 3.1.1 | Výbor poznamenává, že Komise předložila v roce 2004 svůj návrh nařízení na období 2007/2013. Toto nařízení by mělo umožnit zajištění kontinuity programu Marco Polo a vyhnout se zpoždění, ke kterému došlo v období 2001/2002 při spuštění programu „Marco Polo I“. Dnes tedy Komise nemá dostatečný odstup při zadávání programu „Marco Polo I“ a toto předčasné opatření umožní vytvořit „Řídící výbor, který bude mít za úkol nepřetržitou kontrolu započatých aktivit, aby se v polovině programu Marco Polo I“ mohl program „Marco Polo II“ užitečně přizpůsobit, tak jak to Výbor žádal ve stanovisku 842/2002. |
| --- | --- |

3.1.1

Výbor poznamenává, že Komise předložila v roce 2004 svůj návrh nařízení na období 2007/2013. Toto nařízení by mělo umožnit zajištění kontinuity programu Marco Polo a vyhnout se zpoždění, ke kterému došlo v období 2001/2002 při spuštění programu „Marco Polo I“. Dnes tedy Komise nemá dostatečný odstup při zadávání programu „Marco Polo I“ a toto předčasné opatření umožní vytvořit „Řídící výbor, který bude mít za úkol nepřetržitou kontrolu započatých aktivit, aby se v polovině programu Marco Polo I“ mohl program „Marco Polo II“ užitečně přizpůsobit, tak jak to Výbor žádal ve stanovisku 842/2002.

3.2   Článek 2: Definice

| 3.2.1 | Výbor upozorňuje na to, že se v definici „konsorcia“ vyžaduje minimální účast dvou podniků. Výbor opakuje svůj předchozí požadavek, aby „konsorcium“ bylo „seskupením dvou nebo více podniků, které nejsou ze stejné skupiny nebo nejsou jeden druhému dceřiným podnikem, které uzavřely dohodu na společnou činnost...“. |
| --- | --- |

3.2.1

Výbor upozorňuje na to, že se v definici „konsorcia“ vyžaduje minimální účast dvou podniků. Výbor opakuje svůj předchozí požadavek, aby „konsorcium“ bylo „seskupením dvou nebo více podniků, které nejsou ze stejné skupiny nebo nejsou jeden druhému dceřiným podnikem, které uzavřely dohodu na společnou činnost...“.

3.3   Článek 3: Pole působnosti

| 3.3.1 | Výbor se opět vrací k požadavku, který vyjádřil ve svém stanovisku 842/2002, protože považuje stanovená pravidla za příliš restriktivní, jelikož předpokládají, že se akcí musí účastnit minimálně dva státy nebo jeden stát a jedna oblast blízké třetí země. Výbor se domnívá, že existují aktivity lokalizované v jednom jediném státě, které mají pozitivní dopad na všechny uživatele využívající tyto způsoby dopravy při průjezdu daným územím takového státu. (Příklad: aktivity zaměřené na využívání nebo rozvoj multimodálních základen v jednom uzlu infrastruktury uvnitř území). |
| --- | --- |

3.3.1

Výbor se opět vrací k požadavku, který vyjádřil ve svém stanovisku 842/2002, protože považuje stanovená pravidla za příliš restriktivní, jelikož předpokládají, že se akcí musí účastnit minimálně dva státy nebo jeden stát a jedna oblast blízké třetí země. Výbor se domnívá, že existují aktivity lokalizované v jednom jediném státě, které mají pozitivní dopad na všechny uživatele využívající tyto způsoby dopravy při průjezdu daným územím takového státu. (Příklad: aktivity zaměřené na využívání nebo rozvoj multimodálních základen v jednom uzlu infrastruktury uvnitř území).

| 3.3.2 | Výbor je rád, že se pole působnosti otevřelo i třetím zemím (kandidátským i nekandidátským) a poznamenává, že náklady na aktivity, které vzniknou na těchto územích nejsou zahrnuty v programu, až na výjimečné případy, které jsou uvedeny v odstavci 3 a 4 tohoto článku. |
| --- | --- |

3.3.2

Výbor je rád, že se pole působnosti otevřelo i třetím zemím (kandidátským i nekandidátským) a poznamenává, že náklady na aktivity, které vzniknou na těchto územích nejsou zahrnuty v programu, až na výjimečné případy, které jsou uvedeny v odstavci 3 a 4 tohoto článku.

| 3.3.3 | Ve snaze zabezpečit koherentnost si Výbor přeje, aby nařízení upřesnilo, že v případě financování aktivit ve třetích zemích, se budou upřednostňovat aktivity zaměřené na rozvoj alternativních druhů dopravy k dopravě silniční, které by podporovaly intermodalitu. |
| --- | --- |

3.3.3

Ve snaze zabezpečit koherentnost si Výbor přeje, aby nařízení upřesnilo, že v případě financování aktivit ve třetích zemích, se budou upřednostňovat aktivity zaměřené na rozvoj alternativních druhů dopravy k dopravě silniční, které by podporovaly intermodalitu.

3.4   Článek 4: Volitelní kandidáti a příjemci

| 3.4.1 | Výbor souhlasí s článkem 4 pod podmínkou, že se zohlední připomínka o složení „konsorcia“, ale upřesňuje, stejně jako to udělal ve stanovisku 842/2002, že ve výjimečných případech aktivit v jedné zemi se nebude uplatňovat povinnost pro podniky mít sídlo nejméně ve dvou členských státech nebo v jednom členském státě a ve třetí zemi. |
| --- | --- |

3.4.1

Výbor souhlasí s článkem 4 pod podmínkou, že se zohlední připomínka o složení „konsorcia“, ale upřesňuje, stejně jako to udělal ve stanovisku 842/2002, že ve výjimečných případech aktivit v jedné zemi se nebude uplatňovat povinnost pro podniky mít sídlo nejméně ve dvou členských státech nebo v jednom členském státě a ve třetí zemi.

3.5   Článek 5: Volitelné akce a finanční podmínky

| 3.5.1 | Již ve svém stanovisku 842/2002 k programu Marco Polo I Článek 3.5, 3.6 a 3.7 Výbor zdůraznil, že minimální hranice na podporu aktivit jsou příliš vysoké. Žádal, aby se minimální hranice podpory navržené Komisí pohybovaly:






  — | pro aktivity spojené s převodem na jiný druh dopravy od 1 milionu EUR do 500 000 EUR |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Již ve svém stanovisku 842/2002 k programu Marco Polo I Článek 3.5, 3.6 a 3.7 Výbor zdůraznil, že minimální hranice na podporu aktivit jsou příliš vysoké. Žádal, aby se minimální hranice podpory navržené Komisí pohybovaly:

—

pro aktivity spojené s převodem na jiný druh dopravy od 1 milionu EUR do 500 000 EUR

| — | pro aktivity se zaměřením na zprostředkující akce od 3 milionů EUR do 1,5 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro aktivity se zaměřením na zprostředkující akce od 3 milionů EUR do 1,5 milionu EUR

| — | pro všeobecně vzdělávají akce od 500 000 EUR do 250 000 EUR. |
| --- | --- |

—

pro všeobecně vzdělávají akce od 500 000 EUR do 250 000 EUR.

| 3.5.2 | Výbor konstatuje, že na program Marco Polo II, Komise (v příloze upřesňující finanční podmínky týkající se článku 5 jejího návrhu), stanovila určující hranice minimální podpory pro dané aktivity stále moc vysoko, s výjimkou všeobecných vzdělávacích akcí, jejichž strop byl určen na 250 000 EUR jak si Výbor přál. Výbor je toho názoru, že je nevyhnutelně nutné stanovit nižší hranice, tedy více podnětné k tomu, aby se upřednostnily projekty, které jsou bezpochyby skromnější, ale lokálně často užitečnější. |
| --- | --- |

3.5.2

Výbor konstatuje, že na program Marco Polo II, Komise (v příloze upřesňující finanční podmínky týkající se článku 5 jejího návrhu), stanovila určující hranice minimální podpory pro dané aktivity stále moc vysoko, s výjimkou všeobecných vzdělávacích akcí, jejichž strop byl určen na 250 000 EUR jak si Výbor přál. Výbor je toho názoru, že je nevyhnutelně nutné stanovit nižší hranice, tedy více podnětné k tomu, aby se upřednostnily projekty, které jsou bezpochyby skromnější, ale lokálně často užitečnější.

| 3.5.3 | V důsledku toho Výbor požaduje, aby






  — | se hranice minimální podpory snížily na polovinu, to znamená:






  — | pro akce spojené s převodem na jiný druh dopravy od 1 milionu EUR do 500 000 EUR |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.3

V důsledku toho Výbor požaduje, aby

—

se hranice minimální podpory snížily na polovinu, to znamená:

—

pro akce spojené s převodem na jiný druh dopravy od 1 milionu EUR do 500 000 EUR

| — | pro akce se zaměřením na zprostředkující aktivity od 3 milionů EUR do 1,5 milionů EUR |
| --- | --- |

—

pro akce se zaměřením na zprostředkující aktivity od 3 milionů EUR do 1,5 milionů EUR

| — | pro akce zaměřené na námořní dálnice od 4 milionů EUR do 2 milionů EUR |
| --- | --- |

—

pro akce zaměřené na námořní dálnice od 4 milionů EUR do 2 milionů EUR

| — | pro akce na omezení dopravy od 1 milionu EUR do 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

pro akce na omezení dopravy od 1 milionu EUR do 500 000 EUR.

| — | na všeobecně vzdělávací akce hranice minimální podpory udržet na 250 000 EUR, jak bylo uvedeno v návrhu. |
| --- | --- |

—

na všeobecně vzdělávací akce hranice minimální podpory udržet na 250 000 EUR, jak bylo uvedeno v návrhu.

| — | aby se počítalo se zvláštní kategorií pro námořní a říční dopravu s minimální hranicí 500 000 EUR. Ačkoli je minimální hranice 4 milionů EUR (snížená na návrh Výboru na 2 miliony EUR) pro námořní dálnice přijatelná, vzhledem k objemu lodí a nákladů, které převážejí, není uzpůsobena vnitrozemní lodní dopravě. |
| --- | --- |

—

aby se počítalo se zvláštní kategorií pro námořní a říční dopravu s minimální hranicí 500 000 EUR. Ačkoli je minimální hranice 4 milionů EUR (snížená na návrh Výboru na 2 miliony EUR) pro námořní dálnice přijatelná, vzhledem k objemu lodí a nákladů, které převážejí, není uzpůsobena vnitrozemní lodní dopravě.

| 3.5.4 | Pro různé akce budou stanoveny časové limity, ve kterých musí být akce dokončena, aby jí byla přidělena podpora. Pro akce k přeložení dopravy je k dispozici podstatně kratší lhůta – nanejvýš 36 měsíců, zatímco všechny ostatní akce mohou trvat nanejvýš 60 měsíců. Také akcím na přeložení dopravy by měla být přiznána delší lhůta 60 měsíců |
| --- | --- |

3.5.4

Pro různé akce budou stanoveny časové limity, ve kterých musí být akce dokončena, aby jí byla přidělena podpora. Pro akce k přeložení dopravy je k dispozici podstatně kratší lhůta – nanejvýš 36 měsíců, zatímco všechny ostatní akce mohou trvat nanejvýš 60 měsíců. Také akcím na přeložení dopravy by měla být přiznána delší lhůta 60 měsíců

3.6   Článek 11: Rozpočet

| 3.6.1 | Výbor již dříve poukázal na to, že nemá k dispozici dostatek informací potřebných k vyhodnocení částky 740 milionů EUR, kterou navrhuje Komise přidělit programu „Marco Polo II“. Pouze poukazuje na to, že se Komise domnívá, že tento rozpočtový balík ve výši 740 milionů EUR pomůže ušetřit 5 miliard EUR na zlepšení životního prostředí a na úlevy v sociální sféře, uvedené ve článku 1.4. |
| --- | --- |

3.6.1

Výbor již dříve poukázal na to, že nemá k dispozici dostatek informací potřebných k vyhodnocení částky 740 milionů EUR, kterou navrhuje Komise přidělit programu „Marco Polo II“. Pouze poukazuje na to, že se Komise domnívá, že tento rozpočtový balík ve výši 740 milionů EUR pomůže ušetřit 5 miliard EUR na zlepšení životního prostředí a na úlevy v sociální sféře, uvedené ve článku 1.4.

| 3.6.2 | Výbor si přeje, aby Komise v průběhu roku 2005 zveřejnila v polovině období programu „Marco Polo I“, zhodnocení úspěšných projektů a vzniklých úspor. |
| --- | --- |

3.6.2

Výbor si přeje, aby Komise v průběhu roku 2005 zveřejnila v polovině období programu „Marco Polo I“, zhodnocení úspěšných projektů a vzniklých úspor.

| 3.6.3 | Jak již Výbor uvedl ve stanovisku 842/2002, Komise by měla navrhnout v průběhu programu revizi stoupajícího rozpočtu, aby zajistila dodatečné finanční zdroje, v případě že by bylo více návrhů na vhodné aktivity. |
| --- | --- |

3.6.3

Jak již Výbor uvedl ve stanovisku 842/2002, Komise by měla navrhnout v průběhu programu revizi stoupajícího rozpočtu, aby zajistila dodatečné finanční zdroje, v případě že by bylo více návrhů na vhodné aktivity.

3.7   Článek 14: Hodnocení

| 3.7.1 | Výbor s uspokojením konstatoval, že jeho požadavky, zformulované ve stanovisku 842/2002, budou vyslyšeny a že Komise představí tomuto Výboru, Parlamentu a Výboru regionů zprávu hodnotící výsledky dosažených v rámci programu „Marco Polo I“ za období 2003/2006, nejpozději do 30. června 2007. |
| --- | --- |

3.7.1

Výbor s uspokojením konstatoval, že jeho požadavky, zformulované ve stanovisku 842/2002, budou vyslyšeny a že Komise představí tomuto Výboru, Parlamentu a Výboru regionů zprávu hodnotící výsledky dosažených v rámci programu „Marco Polo I“ za období 2003/2006, nejpozději do 30. června 2007.

| 3.7.2 | Výbor si přeje mít k dispozici dostatek informací k vydání stanoviska a eventuelních návrhů, aby bylo možno v případě potřeby upravit program „Marco Polo II“, který bude spuštěn 1. ledna 2007 a bude se tedy nacházet v prvním stádiu zavedení. |
| --- | --- |

3.7.2

Výbor si přeje mít k dispozici dostatek informací k vydání stanoviska a eventuelních návrhů, aby bylo možno v případě potřeby upravit program „Marco Polo II“, který bude spuštěn 1. ledna 2007 a bude se tedy nacházet v prvním stádiu zavedení.

4.   Závěr

| 4.1 | Výbor podporuje program „Marco Polo II“ stejně jako podporoval programy PACT a „Marco Polo I“. Tyto tři programy umožňují zavádět iniciativy, které přispívají k lepšímu sladění systémů nákladní dopravy a tím ulehčení životnímu prostředí. Zvýšení plánované finanční podpory na program „Marco Polo I“ ze 100 milionů EUR na 740 milionů EUR na „Marco Polo II“ poukáže na snahu EU co nejrychleji zajistit dlouhodobě udržitelné řízení nákladní dopravy. |
| --- | --- |

4.1

Výbor podporuje program „Marco Polo II“ stejně jako podporoval programy PACT a „Marco Polo I“. Tyto tři programy umožňují zavádět iniciativy, které přispívají k lepšímu sladění systémů nákladní dopravy a tím ulehčení životnímu prostředí. Zvýšení plánované finanční podpory na program „Marco Polo I“ ze 100 milionů EUR na 740 milionů EUR na „Marco Polo II“ poukáže na snahu EU co nejrychleji zajistit dlouhodobě udržitelné řízení nákladní dopravy.

| 4.2 | Aby se dosáhlo cílů pro nákladní přepravu, stanovených Komisí, Výbor by rád připomenul některá opatření, která již dříve navrhl ve svém stanovisku CES 842/2002 ze 17. a 18. července 2002 k programu „Marco Polo I“:






  — | Aby se zajistila vyšší úroveň konkurenceschopnosti mezi různými způsoby dopravy, je třeba posílit kontroly a zvýšit sankce v případě porušení legislativy v sociální oblasti. |
| --- | --- | --- |

4.2

Aby se dosáhlo cílů pro nákladní přepravu, stanovených Komisí, Výbor by rád připomenul některá opatření, která již dříve navrhl ve svém stanovisku CES 842/2002 ze 17. a 18. července 2002 k programu „Marco Polo I“:

—

Aby se zajistila vyšší úroveň konkurenceschopnosti mezi různými způsoby dopravy, je třeba posílit kontroly a zvýšit sankce v případě porušení legislativy v sociální oblasti.

| — | Provozovatelé, kteří těží z programů Marco Polo se musí zavázat, že všeobecně prospěšné služby, které provozují budou mít dlouhodobý charakter, aby zabezpečily dopravu. |
| --- | --- |

—

Provozovatelé, kteří těží z programů Marco Polo se musí zavázat, že všeobecně prospěšné služby, které provozují budou mít dlouhodobý charakter, aby zabezpečily dopravu.

| — | Program Marco Polo musí počítat s možností financovat projekty, které se týkají aktivit na území jednoho členského státu, pokud jejich dopad bude prospěšný pro uživatele mezinárodní dopravy procházející přes dané území. |
| --- | --- |

—

Program Marco Polo musí počítat s možností financovat projekty, které se týkají aktivit na území jednoho členského státu, pokud jejich dopad bude prospěšný pro uživatele mezinárodní dopravy procházející přes dané území.

| — | Vytvořit pro všechny uživatele „Evropského průvodce“ všech multimodálních základen EU s jejich charakteristikami. |
| --- | --- |

—

Vytvořit pro všechny uživatele „Evropského průvodce“ všech multimodálních základen EU s jejich charakteristikami.

| — | Zohlednit ve volitelných projektech Programu „Marco Polo II“ aktivity, které zahrnují přepravu tekutin potrubím nebo plynovodem s koncovou stanicí umístěnou na multimodální základně. |
| --- | --- |

—

Zohlednit ve volitelných projektech Programu „Marco Polo II“ aktivity, které zahrnují přepravu tekutin potrubím nebo plynovodem s koncovou stanicí umístěnou na multimodální základně.

| 4.3 | Aby mohla říční a říční-námořní doprava těžit z programu Marco Polo, Výbor požaduje vytvoření zvláštní kategorie se sníženou minimální hranicí ve výšce 500 000 EUR. Konečně říční přepravu nelze porovnávat s námořní dopravou, kde je potřeba, aby investice odpovídaly množství plavidel. |
| --- | --- |

4.3

Aby mohla říční a říční-námořní doprava těžit z programu Marco Polo, Výbor požaduje vytvoření zvláštní kategorie se sníženou minimální hranicí ve výšce 500 000 EUR. Konečně říční přepravu nelze porovnávat s námořní dopravou, kde je potřeba, aby investice odpovídaly množství plavidel.

| 4.4 | Výbor si přeje zahájit spolu s Komisí diskusi na téma změny způsobu „Nulové zásoby“ tak, aby se přeměnila na „Zásobu v oběhu“, v případě, že se nejedná o urgentní dodávky (u některých těžkých nákladů se musí dodržovat datum dodávky). |
| --- | --- |

4.4

Výbor si přeje zahájit spolu s Komisí diskusi na téma změny způsobu „Nulové zásoby“ tak, aby se přeměnila na „Zásobu v oběhu“, v případě, že se nejedná o urgentní dodávky (u některých těžkých nákladů se musí dodržovat datum dodávky).

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/25

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1868/94, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu

COM(2004) 772 final – 2004/0269 (CNS)

(2005/C 234/06)

Dne 20. ledna 2005 se Rada rozhodla v souladu s článkem 37 Smlouvy o založení Evropského společenství konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí“, která odpovídala za vypracování stanoviska Výboru v této věci, schválila své stanovisko dne 17. února 2005. Zpravodajem byl pan Konstantinidis.

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal na svém 415. plenárním zasedání konaném ve dnech 9. a 10. března 2005 (zasedání dne 9. března 2005) následující stanovisko 127 hlasy pro a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Podstata návrhu Komise

| 1.1 | Cílem návrhu nařízení je přidělení kvóty na hospodářské období 2005/2006 a 2006/2007 členským státům, jenž vyrábí bramborový škrob, na základě zprávy Komise Radě o režimu kvót pro výrobu bramborového škrobu, kterým se takto mění nařízení (ES) č. 1868/94. |
| --- | --- |

1.1

Cílem návrhu nařízení je přidělení kvóty na hospodářské období 2005/2006 a 2006/2007 členským státům, jenž vyrábí bramborový škrob, na základě zprávy Komise Radě o režimu kvót pro výrobu bramborového škrobu, kterým se takto mění nařízení (ES) č. 1868/94.

| 1.2 | Komise navrhuje, aby byly stávající kvóty zachovány po dobu dalších dvou let. |
| --- | --- |

1.2

Komise navrhuje, aby byly stávající kvóty zachovány po dobu dalších dvou let.

| 1.3 | Komise navrhuje zachování stávajících kvót pro výrobu bramborového škrobu po dobu dalších dvou let, protože je příliš brzy na to, aby mohla posoudit účinky reformy SZP (tj. oddělení plateb od produkce) a rozšíření EU na odvětví škrobu. Ve většině členských států, jenž vyrábí bramborový škrob, bude reforma SZP zavedena až v roce 2006 (tj. hospodářské období 2006-2007). |
| --- | --- |

1.3

Komise navrhuje zachování stávajících kvót pro výrobu bramborového škrobu po dobu dalších dvou let, protože je příliš brzy na to, aby mohla posoudit účinky reformy SZP (tj. oddělení plateb od produkce) a rozšíření EU na odvětví škrobu. Ve většině členských států, jenž vyrábí bramborový škrob, bude reforma SZP zavedena až v roce 2006 (tj. hospodářské období 2006-2007).

| 1.4 | Komise proto předloží do 30. září 2006 novou zprávu doplněnou novým návrhem. |
| --- | --- |

1.4

Komise proto předloží do 30. září 2006 novou zprávu doplněnou novým návrhem.

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Podle zprávy Komise se výroba bramborového škrobu v EU blíží stanovené kvótě a celkový vývoz obilného škrobu a bramborového škrobu zůstává relativně stálý. Podíl bramborového škrobu v celkové výrobě bramborového škrobu se snižuje asi o 20 %. Jak už bylo uvedeno výše, Komise navrhuje prodloužení platnost kvót stanovených na období 2004/2005. Většina evropských výrobců bramborového škrobu (kromě polských, litevských a českých zemědělců) návrh Komise podporují, ačkoli by dali přednost normálnímu prodloužení období pro režim kvót (tři roky). |
| --- | --- |

2.1

Podle zprávy Komise se výroba bramborového škrobu v EU blíží stanovené kvótě a celkový vývoz obilného škrobu a bramborového škrobu zůstává relativně stálý. Podíl bramborového škrobu v celkové výrobě bramborového škrobu se snižuje asi o 20 %. Jak už bylo uvedeno výše, Komise navrhuje prodloužení platnost kvót stanovených na období 2004/2005. Většina evropských výrobců bramborového škrobu (kromě polských, litevských a českých zemědělců) návrh Komise podporují, ačkoli by dali přednost normálnímu prodloužení období pro režim kvót (tři roky).

| 2.2 | I když EHSV podporuje návrh Komise, sdílí obavy výrobců bramborového škrobu, že není dostatek času pro diskusi a přijetí návrhu Komise zejména s ohledem na to, že zemědělci začnou sázet sadbové brambory v březnu 2005. Komise proto vyzývá Evropský parlament a Radu, aby toto časové omezení při projednávání návrhu zohlednila. |
| --- | --- |

2.2

I když EHSV podporuje návrh Komise, sdílí obavy výrobců bramborového škrobu, že není dostatek času pro diskusi a přijetí návrhu Komise zejména s ohledem na to, že zemědělci začnou sázet sadbové brambory v březnu 2005. Komise proto vyzývá Evropský parlament a Radu, aby toto časové omezení při projednávání návrhu zohlednila.

3.   Závěry

| 3.1 | EHSV podporuje návrh Komise na prodloužení platnosti stávajících kvót na hospodářské období 2005/2006 a 2006/2007 a doporučuje, aby byl přesně dodržen termín pro posouzení kvůli vypracování nového návrhu. |
| --- | --- |

3.1

EHSV podporuje návrh Komise na prodloužení platnosti stávajících kvót na hospodářské období 2005/2006 a 2006/2007 a doporučuje, aby byl přesně dodržen termín pro posouzení kvůli vypracování nového návrhu.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/26

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, které pozměňuje nařízení (EC) č. 999/2001 o pravidlech prevence, kontroly a potírání některých přenosných spongiformních encefalopatií

COM(2004) 775 final – 2004/0270 (COD)

(2005/C 234/07)

Dne 16. prosince 2004 se Rada rozhodla v souladu s článkem 152 Smlouvy o založení Evropského společenství konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor v otázce výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí“, která odpovídala za přípravu aktivit Výboru v této věci, schválila své stanovisko dne 17. února 2005. Zpravodajem byl pan CHIRIACO.

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal na svém 415. plenárním zasedání (jednání dne 9. března 2005) následující stanovisko 130 hlasy pro, žádný člen nehlasoval proti; 3 členové se hlasování zdrželi.

1.   Shrnutí návrhu Komise

| 1.1 | Hlavními navrhovanými změnami nařízení o prevenci, kontrole a potírání některých TSE (přenosných spongiformních encefalopatií) jsou:






  — | prodloužení období přechodných opatření, již jednou prodlouženého v roce 2003 (1), o další dva roky; |
| --- | --- | --- |

1.1

Hlavními navrhovanými změnami nařízení o prevenci, kontrole a potírání některých TSE (přenosných spongiformních encefalopatií) jsou:

—

prodloužení období přechodných opatření, již jednou prodlouženého v roce 2003 (1), o další dva roky;

| — | posílení některých preventivních opatření (zahrnout jelenovité, podporovat výběr ovcí resistentních vůči TSE pomocí harmonizovaných chovných programů, uvedení nařízení do souladu s nařízením 1774/2002 o zdravotních pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a zakázat porážení vháněním plynu do lebeční dutiny); |
| --- | --- |

—

posílení některých preventivních opatření (zahrnout jelenovité, podporovat výběr ovcí resistentních vůči TSE pomocí harmonizovaných chovných programů, uvedení nařízení do souladu s nařízením 1774/2002 o zdravotních pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a zakázat porážení vháněním plynu do lebeční dutiny);

| — | rozšíření omezení pohybu zvířat i na ovčí a kozí plemena; |
| --- | --- |

—

rozšíření omezení pohybu zvířat i na ovčí a kozí plemena;

| — | na jedné straně omezit přístup na trh surovým materiálům určeným k výrobě dikalcium fosfátu; na straně druhé, rozšířit výjimku, kterou má nyní mléko určené pro lidskou spotřebu, i na ostatní druhy mléka; |
| --- | --- |

—

na jedné straně omezit přístup na trh surovým materiálům určeným k výrobě dikalcium fosfátu; na straně druhé, rozšířit výjimku, kterou má nyní mléko určené pro lidskou spotřebu, i na ostatní druhy mléka;

| — | sjednocení právního základu pro kontroly ve třetích zemích. |
| --- | --- |

—

sjednocení právního základu pro kontroly ve třetích zemích.

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Přestože EHSV již dříve vyjádřil výhrady vůči opakovaným prodloužením (2), bere na vědomí potřebu mezinárodní harmonizace na úrovni Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE) podle kritérií definovaných Komisí k hodnocení rizika. |
| --- | --- |

2.1

Přestože EHSV již dříve vyjádřil výhrady vůči opakovaným prodloužením (2), bere na vědomí potřebu mezinárodní harmonizace na úrovni Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE) podle kritérií definovaných Komisí k hodnocení rizika.

| 2.2 | Praktická zkušenost na evropské úrovni ukázala, že stávající klasifikace do pěti kategorií, založená spíše na zaznamenaných případech než na riziku, zvýhodňuje země provádějící méně přísné kontroly a znevýhodňuje země s přísnými kontrolami, v jejichž důsledku dochází k odhalování případů onemocnění. Případy zjištěné v poslední době v Japonsku, Kanadě a Spojených státech přispějí k urychlenému uzavření dohod o zlepšení metodologie v rámci OIE, pravděpodobně v květnu roku 2005. |
| --- | --- |

2.2

Praktická zkušenost na evropské úrovni ukázala, že stávající klasifikace do pěti kategorií, založená spíše na zaznamenaných případech než na riziku, zvýhodňuje země provádějící méně přísné kontroly a znevýhodňuje země s přísnými kontrolami, v jejichž důsledku dochází k odhalování případů onemocnění. Případy zjištěné v poslední době v Japonsku, Kanadě a Spojených státech přispějí k urychlenému uzavření dohod o zlepšení metodologie v rámci OIE, pravděpodobně v květnu roku 2005.

| 2.3 | Výbor nicméně musí opakovat své dřívější doporučení: pokud by bylo nemožné dojít na mezinárodní úrovni k jednomyslnému souhlasu ohledně společných pravidel řízení rizik, musela by z toho Evropská unie vyvodit závěry a sama zavést nezbytná nařízení bez ohledu na obtíže, které to může přivodit v WTO při obchodování se třetími zeměmi. Nedostatek mezinárodní podpory a časová náročnost jednání nesmějí vést k odkladům při zavádění opatření, která jsou považována za nezbytná v rámci spolupráce EU. |
| --- | --- |

2.3

Výbor nicméně musí opakovat své dřívější doporučení: pokud by bylo nemožné dojít na mezinárodní úrovni k jednomyslnému souhlasu ohledně společných pravidel řízení rizik, musela by z toho Evropská unie vyvodit závěry a sama zavést nezbytná nařízení bez ohledu na obtíže, které to může přivodit v WTO při obchodování se třetími zeměmi. Nedostatek mezinárodní podpory a časová náročnost jednání nesmějí vést k odkladům při zavádění opatření, která jsou považována za nezbytná v rámci spolupráce EU.

| 2.4 | Výbor podporuje skutečnost, že Komise využila příležitost, kterou nabízí toto prodloužení, k provedení úprav, jejichž smyslem je posílit preventivní opatření, podpořit výběrové programy a rozšířit omezení pohybu a kontroly, zejména vzhledem ke třetím zemím. |
| --- | --- |

2.4

Výbor podporuje skutečnost, že Komise využila příležitost, kterou nabízí toto prodloužení, k provedení úprav, jejichž smyslem je posílit preventivní opatření, podpořit výběrové programy a rozšířit omezení pohybu a kontroly, zejména vzhledem ke třetím zemím.

3.   Konkrétní připomínky

| 3.1 | Zařazení jelenovitých je zcela příhodné. |
| --- | --- |

3.1

Zařazení jelenovitých je zcela příhodné.

| 3.2 | Sjednocení právního základu harmonizovaného chovnému programu, který již poskytuje nadějné výsledky, umožní vyvinout výběr resistentních ovčích plemen. |
| --- | --- |

3.2

Sjednocení právního základu harmonizovaného chovnému programu, který již poskytuje nadějné výsledky, umožní vyvinout výběr resistentních ovčích plemen.

| 3.3 | Dosažení shody s nařízením 1774/2002 je nezbytné z hlediska právní konsistence. |
| --- | --- |

3.3

Dosažení shody s nařízením 1774/2002 je nezbytné z hlediska právní konsistence.

| 3.4 | Vhánění plynu do lebeční dutiny, již zakázané u dovážených zvířat, je nyní výslovně zakázáno při porážkách prováděných v EU, což zjevně přispívá k lepší ochraně proti nebezpečí kontaminace. |
| --- | --- |

3.4

Vhánění plynu do lebeční dutiny, již zakázané u dovážených zvířat, je nyní výslovně zakázáno při porážkách prováděných v EU, což zjevně přispívá k lepší ochraně proti nebezpečí kontaminace.

| 3.5 | Nařízení upravující omezení pohybu hovězího dobytku bylo správně rozšířeno na zvířata zasažená svědivkou. |
| --- | --- |

3.5

Nařízení upravující omezení pohybu hovězího dobytku bylo správně rozšířeno na zvířata zasažená svědivkou.

| 3.6 | Výbor vítá rozšíření pole působnosti u opatření týkajících se uvádění na trh a vývozu hovězího dobytka, ovcí a koz, jejich spermatu, embrií a vajíček na další živočišné druhy a dále omezení surovin k výrobě dikalcium fosfátu ve shodě s doporučeními vědeckého řídícího výboru. |
| --- | --- |

3.6

Výbor vítá rozšíření pole působnosti u opatření týkajících se uvádění na trh a vývozu hovězího dobytka, ovcí a koz, jejich spermatu, embrií a vajíček na další živočišné druhy a dále omezení surovin k výrobě dikalcium fosfátu ve shodě s doporučeními vědeckého řídícího výboru.

| 3.7 | Výbor považuje za nezbytné sjednotit z právního hlediska možnosti inspekcí ve třetích zemích, aby bylo možné zhodnotit zkušenosti získané v této oblasti na evropské úrovni, doporučuje však zároveň uvolnění finančních a lidských zdrojů, které jsou pro tento účel nezbytné. |
| --- | --- |

3.7

Výbor považuje za nezbytné sjednotit z právního hlediska možnosti inspekcí ve třetích zemích, aby bylo možné zhodnotit zkušenosti získané v této oblasti na evropské úrovni, doporučuje však zároveň uvolnění finančních a lidských zdrojů, které jsou pro tento účel nezbytné.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Zpravodaj pan Nielsen, Úř. věst. C 208 ze dne 3. září 2003.

1

(2)  Tamtéž.

2

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/27

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu

COM(2004) 493 final

(2005/C 234/08)

Rada se dne 18. listopadu 2004 rozhodla požádat Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s článkem 262 Smlouvy o ES o vypracování stanoviska k věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zaměstnanost, sociální věci, občanství“ pověřená pracemi k tomuto tématu přijala své stanovisko dne 18. února 2005. Zpravodajkou byla paní ENGELEN-KEFER.

Evropský hospodářský a sociální výbor schválil na svém 415. plenárním zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005 (jednání ze dne 9. března 2005) jednohlasně toto stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Evropská komise schválila dne 14. července 2004 své návrhy reformy politiky soudržnosti pro období 2007 až 2013. Tyto návrhy mají nahradit nařízení o Strukturálních fondech platných do 31. prosince 2006. Ve svém odůvodnění návrhu nařízení poukazuje Komise na značně zesílené disparity v rozšířené Unii a na nové úkoly, které s sebou přináší globalizace, změna hospodářských struktur a demografický vývoj. |
| --- | --- |

1.1

Evropská komise schválila dne 14. července 2004 své návrhy reformy politiky soudržnosti pro období 2007 až 2013. Tyto návrhy mají nahradit nařízení o Strukturálních fondech platných do 31. prosince 2006. Ve svém odůvodnění návrhu nařízení poukazuje Komise na značně zesílené disparity v rozšířené Unii a na nové úkoly, které s sebou přináší globalizace, změna hospodářských struktur a demografický vývoj.

| 1.2 | S ohledem na tyto skutečnosti navrhuje Komise navýšení finančních prostředků Strukturálních fondů a současné soustředění se na prioritní cíle. S celkovým objemem prostředků 336,1 miliard eur, což odpovídá zhruba třetině rozpočtu Společenství, by budoucí strukturální podpora měla být






  — | cíleněji namířena na strategické stěžejní body EU (cíle z Lisabonu a Göteborgu, strategie zaměstnanosti EU), |
| --- | --- | --- |

1.2

S ohledem na tyto skutečnosti navrhuje Komise navýšení finančních prostředků Strukturálních fondů a současné soustředění se na prioritní cíle. S celkovým objemem prostředků 336,1 miliard eur, což odpovídá zhruba třetině rozpočtu Společenství, by budoucí strukturální podpora měla být

—

cíleněji namířena na strategické stěžejní body EU (cíle z Lisabonu a Göteborgu, strategie zaměstnanosti EU),

| — | soustředěna na hospodářsky nejslabší regiony, |
| --- | --- |

—

soustředěna na hospodářsky nejslabší regiony,

| — | více decentralizována, provádění v praxi by mělo být jednodušší, transparentnější a účinnější. |
| --- | --- |

—

více decentralizována, provádění v praxi by mělo být jednodušší, transparentnější a účinnější.

| 1.3 | Těchto bodů má být dosaženo novým nadefinováním cílů, kterými jsou „sbližování“, „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ a „teritoriální spolupráce“.
  Balíček nařízení obsahuje






  — | všeobecné nařízení se společnými ustanoveními pro všechny tři nástroje financování (Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti); |
| --- | --- | --- |

1.3

Těchto bodů má být dosaženo novým nadefinováním cílů, kterými jsou „sbližování“, „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ a „teritoriální spolupráce“.

Balíček nařízení obsahuje

—

všeobecné nařízení se společnými ustanoveními pro všechny tři nástroje financování (Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti);

| — | po jednom zvláštním nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR), o Evropském sociálním fondu (ESF) a o Fondu soudržnosti; |
| --- | --- |

—

po jednom zvláštním nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR), o Evropském sociálním fondu (ESF) a o Fondu soudržnosti;

| — | nové nařízení o vytvoření evropského sdružení pro přeshraniční spolupráci (ESPS). |
| --- | --- |

—

nové nařízení o vytvoření evropského sdružení pro přeshraniční spolupráci (ESPS).

| 1.4 | Toto stanovisko se zabývá především rolí Evropského sociálního fondu v rámci evropské strukturální podpory. Protože podstatné zásady fungování a zaměření podpůrných opatření Evropského sociálního fondu jsou zakotveny ve všeobecném nařízení, je toto nařízení zařazeno do hodnocení. |
| --- | --- |

1.4

Toto stanovisko se zabývá především rolí Evropského sociálního fondu v rámci evropské strukturální podpory. Protože podstatné zásady fungování a zaměření podpůrných opatření Evropského sociálního fondu jsou zakotveny ve všeobecném nařízení, je toto nařízení zařazeno do hodnocení.

2.   Nové cíle Strukturálních fondů EU

| 2.1 | Podle návrhu by měla strukturální podpora EU od roku 2007 sledovat tři cíle: sbližování, regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost a evropská teritoriální spolupráce. |
| --- | --- |

2.1

Podle návrhu by měla strukturální podpora EU od roku 2007 sledovat tři cíle: sbližování, regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost a evropská teritoriální spolupráce.

2.2   Sbližování

| 2.2.1 | Tento cíl se podobá současnému cíli 1 a má podporovat hospodářské sbližování nejméně rozvinutých regionů, a to pomocí investic do kapitálu a lidských zdrojů, podpory inovací a vývoje vzdělanosti společnosti, podpory strukturálních změn, ochrany a zlepšení životního prostředí jako i pomocí účinnější administrativy. Nově orientovaná regionální podpora představuje se svým celkovým objemem prostředků 264 miliard eur (cca 78,5 % celkového objemu prostředků) stěžejní bod strukturální podpory EU. K dosažení tohoto cíle mají přispět Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti. |
| --- | --- |

2.2.1

Tento cíl se podobá současnému cíli 1 a má podporovat hospodářské sbližování nejméně rozvinutých regionů, a to pomocí investic do kapitálu a lidských zdrojů, podpory inovací a vývoje vzdělanosti společnosti, podpory strukturálních změn, ochrany a zlepšení životního prostředí jako i pomocí účinnější administrativy. Nově orientovaná regionální podpora představuje se svým celkovým objemem prostředků 264 miliard eur (cca 78,5 % celkového objemu prostředků) stěžejní bod strukturální podpory EU. K dosažení tohoto cíle mají přispět Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti.

2.3   Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost

| 2.3.1 | Tento cíl sloučí současné cíle 2 a 3. Je namířen na podporu regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti mimo nejméně rozvinuté regiony a členské státy. Přitom jsou sledovány dva cíle: Na jednu stranu má být prostřednictvím regionálních rozvojový plánů (EFRR) podporována nová orientace průmyslových, městských a venkovských oblastí, které jsou strukturálními změnami nejvíce postiženy, a to pomocí podpory inovací, vzdělanosti společnosti, podnikání a ochrany životního prostředí. Na druhou stranu má být prostřednictvím národních a regionálních programů financovaných z prostředků Evropského sociálního fondu podporována integrace zaměstnanců a zaměstnankyň, kterých se strukturální změny týkají, na trhu práce a všeobecně zaměstnatelnost pomocí kvalifikace a opatření politiky trhu práce usnadňujících začlenění na trh práce. Tato opatření mají sloužit k dosažení plné zaměstnanosti, ke zlepšení kvality a produktivity práce, k sociální integraci a celkově k realizaci evropské strategie zaměstnanosti. Celkový objem prostředků má činit 57,9 miliard eur (cca 17,2 % celkového objemu prostředků), přičemž prostředky budou rozděleny půl na půl mezi EFRR a ESF. |
| --- | --- |

2.3.1

Tento cíl sloučí současné cíle 2 a 3. Je namířen na podporu regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti mimo nejméně rozvinuté regiony a členské státy. Přitom jsou sledovány dva cíle: Na jednu stranu má být prostřednictvím regionálních rozvojový plánů (EFRR) podporována nová orientace průmyslových, městských a venkovských oblastí, které jsou strukturálními změnami nejvíce postiženy, a to pomocí podpory inovací, vzdělanosti společnosti, podnikání a ochrany životního prostředí. Na druhou stranu má být prostřednictvím národních a regionálních programů financovaných z prostředků Evropského sociálního fondu podporována integrace zaměstnanců a zaměstnankyň, kterých se strukturální změny týkají, na trhu práce a všeobecně zaměstnatelnost pomocí kvalifikace a opatření politiky trhu práce usnadňujících začlenění na trh práce. Tato opatření mají sloužit k dosažení plné zaměstnanosti, ke zlepšení kvality a produktivity práce, k sociální integraci a celkově k realizaci evropské strategie zaměstnanosti. Celkový objem prostředků má činit 57,9 miliard eur (cca 17,2 % celkového objemu prostředků), přičemž prostředky budou rozděleny půl na půl mezi EFRR a ESF.

2.4   Evropská teritoriální spolupráce

| 2.4.1 | Tento cíl staví na zkušenostech současné iniciativy Společenství INTERREG a má pomocí společných programů, vytváření sítí a výměny zkušeností (EFRR) podporovat spolupráci příhraničních regionů včetně vnitřních vodních hranic Společenství a na některých vnějších hranicích Unie. Celkový objem prostředků má činit 13,2 miliard EUR (cca 3,9 % celkového objemu prostředků). |
| --- | --- |

2.4.1

Tento cíl staví na zkušenostech současné iniciativy Společenství INTERREG a má pomocí společných programů, vytváření sítí a výměny zkušeností (EFRR) podporovat spolupráci příhraničních regionů včetně vnitřních vodních hranic Společenství a na některých vnějších hranicích Unie. Celkový objem prostředků má činit 13,2 miliard EUR (cca 3,9 % celkového objemu prostředků).

3.   Zvláštní role Evropského sociálního fondu

| 3.1 | Evropský sociální fond bude podle návrhu aktivní u cílů „Sbližování“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“, přičemž již na základě samotného navrženého objemu prostředků je zdaleka největší význam přikládán podpoře v nejméně rozvinutých regionech. Politický rámec intervencí Evropského sociálního fondu tvoří Evropské směrnice zaměstnanosti a doporučení, přičemž stěžejní body podpory ESF tvoří čtyři ústřední oblasti:






  — | podpora přizpůsobivosti pracovních sil a podniků; |
| --- | --- | --- |

3.1

Evropský sociální fond bude podle návrhu aktivní u cílů „Sbližování“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“, přičemž již na základě samotného navrženého objemu prostředků je zdaleka největší význam přikládán podpoře v nejméně rozvinutých regionech. Politický rámec intervencí Evropského sociálního fondu tvoří Evropské směrnice zaměstnanosti a doporučení, přičemž stěžejní body podpory ESF tvoří čtyři ústřední oblasti:

—

podpora přizpůsobivosti pracovních sil a podniků;

| — | zlepšený přístup k zaměstnanosti, prevence nezaměstnanosti, prodloužení výdělečně činného věku a zvýšení míry zaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

zlepšený přístup k zaměstnanosti, prevence nezaměstnanosti, prodloužení výdělečně činného věku a zvýšení míry zaměstnanosti;

| — | sociální začlenění znevýhodněných skupin na trh práce a potírání diskriminací; |
| --- | --- |

—

sociální začlenění znevýhodněných skupin na trh práce a potírání diskriminací;

| — | podpora reformních partnerství v oblastech zaměstnanosti a sociální integrace. |
| --- | --- |

—

podpora reformních partnerství v oblastech zaměstnanosti a sociální integrace.

| 3.2 | Evropský sociální fond má především v nejméně rozvinutých regionech spadajících pod cíl „Sbližování“ podporovat zlepšení vzdělávacích systémů a systémů dalšího vzdělávání, rozvoj institučních kapacit a zlepšení účinnosti veřejných správ na národní, regionální a lokální úrovni s cílem prosadit acquis Společenství. Inovativní opatření a nadnárodní spolupráce, které byly doposud podporovány v rámci iniciativy Společenství EQUAL, mají být zaintegrovány do pravidelné podpory. Zvláštní pozornost má být věnována podpoře rovnosti příležitostí ve smyslu přístupu „gender main-streaming“ se specifickými opatřeními ke zvýšení podílu žen na zaměstnanosti a ke zlepšení možností jejich rozvoje v zaměstnání. |
| --- | --- |

3.2

Evropský sociální fond má především v nejméně rozvinutých regionech spadajících pod cíl „Sbližování“ podporovat zlepšení vzdělávacích systémů a systémů dalšího vzdělávání, rozvoj institučních kapacit a zlepšení účinnosti veřejných správ na národní, regionální a lokální úrovni s cílem prosadit acquis Společenství. Inovativní opatření a nadnárodní spolupráce, které byly doposud podporovány v rámci iniciativy Společenství EQUAL, mají být zaintegrovány do pravidelné podpory. Zvláštní pozornost má být věnována podpoře rovnosti příležitostí ve smyslu přístupu „gender main-streaming“ se specifickými opatřeními ke zvýšení podílu žen na zaměstnanosti a ke zlepšení možností jejich rozvoje v zaměstnání.

| 3.3 | Evropský sociální fond je nástrojem k financování uplatňování směrnic zaměstnanosti EU, tzn. že podporuje politiky trhu práce a sociální integrační politiky členských zemí především pomocí cíleného začlenění na trh práce, pomocí zlepšení kvality a organizace práce a pomocí opatření týkajících se kvalifikace za účelem uchování zaměstnatelnosti. |
| --- | --- |

3.3

Evropský sociální fond je nástrojem k financování uplatňování směrnic zaměstnanosti EU, tzn. že podporuje politiky trhu práce a sociální integrační politiky členských zemí především pomocí cíleného začlenění na trh práce, pomocí zlepšení kvality a organizace práce a pomocí opatření týkajících se kvalifikace za účelem uchování zaměstnatelnosti.

| 3.3.1 | V intervenční oblasti „Zvýšení schopnosti zaměstnanců a podniků přizpůsobit se“ podporuje ESF opatření určená k






  — | podpoře investic do lidských zdrojů prostřednictvím rozvoje a realizace systémů a strategií celoživotního vzdělávání, především pro osoby s nízkou kvalifikací; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

V intervenční oblasti „Zvýšení schopnosti zaměstnanců a podniků přizpůsobit se“ podporuje ESF opatření určená k

—

podpoře investic do lidských zdrojů prostřednictvím rozvoje a realizace systémů a strategií celoživotního vzdělávání, především pro osoby s nízkou kvalifikací;

| — | zvládnutí hospodářských strukturálních změn prostřednictvím nových forem organizace práce a zjišťování budoucích požadavků na kvalifikaci. |
| --- | --- |

—

zvládnutí hospodářských strukturálních změn prostřednictvím nových forem organizace práce a zjišťování budoucích požadavků na kvalifikaci.

| 3.3.2 | V intervenční oblasti „Zlepšení přístupu na trh práce a preventivní politika trhu práce“ podporuje ESF






  — | opatření k modernizaci a posílení pracovních administrativ; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

V intervenční oblasti „Zlepšení přístupu na trh práce a preventivní politika trhu práce“ podporuje ESF

—

opatření k modernizaci a posílení pracovních administrativ;

| — | aktivní a preventivní opatření k začlenění na trh práce a podporu odpovídající konkrétním potřebám jednotlivce; |
| --- | --- |

—

aktivní a preventivní opatření k začlenění na trh práce a podporu odpovídající konkrétním potřebám jednotlivce;

| — | specifická opatření k trvalému zvýšení míry zaměstnanosti žen, k odbourávání nerovného přístupu k mužům a ženám na trhu práce a ke zlepšení sloučení zaměstnání s rodinou; |
| --- | --- |

—

specifická opatření k trvalému zvýšení míry zaměstnanosti žen, k odbourávání nerovného přístupu k mužům a ženám na trhu práce a ke zlepšení sloučení zaměstnání s rodinou;

| — | specifická opatření k sociální integraci migrantů. |
| --- | --- |

—

specifická opatření k sociální integraci migrantů.

| 3.3.3 | V intervenční oblasti „Začlenění znevýhodněných skupin na trh práce a potírání diskriminací“ má stát v popředí podpora zaměstnatelnosti znevýhodněných a ze společnosti vyčleněných osob pomocí vhodných začleňovacích opatření, především také pomocí sociálních pomocných a pečovatelských služeb a senzibilizace vůči diskriminacím v přístupu na trh práce. |
| --- | --- |

3.3.3

V intervenční oblasti „Začlenění znevýhodněných skupin na trh práce a potírání diskriminací“ má stát v popředí podpora zaměstnatelnosti znevýhodněných a ze společnosti vyčleněných osob pomocí vhodných začleňovacích opatření, především také pomocí sociálních pomocných a pečovatelských služeb a senzibilizace vůči diskriminacím v přístupu na trh práce.

| 3.3.4 | Evropský sociální fond podporuje kromě toho v rámci cíle „Sbližování“ opatření vedoucí k






  — | reformě všeobecného a profesního vzdělávání s ohledem na potřeby společnosti založené na vzdělanosti a na zlepšení relevance vzdělání na trhu práce, |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Evropský sociální fond podporuje kromě toho v rámci cíle „Sbližování“ opatření vedoucí k

—

reformě všeobecného a profesního vzdělávání s ohledem na potřeby společnosti založené na vzdělanosti a na zlepšení relevance vzdělání na trhu práce,

| — | podpoře celoživotního vzdělávání především za účelem snížení počtu osob, které nedokončí školu, a zlepšení přístupu k profesnímu vzdělávání a dalšímu vzdělávání, |
| --- | --- |

—

podpoře celoživotního vzdělávání především za účelem snížení počtu osob, které nedokončí školu, a zlepšení přístupu k profesnímu vzdělávání a dalšímu vzdělávání,

| — | rozvoji potenciálu lidských zdrojů v oblasti výzkumu a vývoje, |
| --- | --- |

—

rozvoji potenciálu lidských zdrojů v oblasti výzkumu a vývoje,

| — | posílení institučních kapacit a účinnosti veřejných správ a služeb v hospodářské, pracovní a sociální oblasti a v oblastech životního prostředí a soudnictví. |
| --- | --- |

—

posílení institučních kapacit a účinnosti veřejných správ a služeb v hospodářské, pracovní a sociální oblasti a v oblastech životního prostředí a soudnictví.

| 3.4 | Vzhledem k plánování programů navrhuje Komise některé změny, které vyplývají ze všeobecných ustanovení pro Evropské strukturální fondy. Nová forma programování, v níž jsou zahrnuty intervence ESF, má v podstatě obsahovat:






  — | schválení strategických směrnic pro politiku soudržnosti se strategickými cíli pro jednotlivé fondy Radou s přihlédnutím k zásadám hospodářské politiky a ke směrnicím zaměstnanosti EU; |
| --- | --- | --- |

3.4

Vzhledem k plánování programů navrhuje Komise některé změny, které vyplývají ze všeobecných ustanovení pro Evropské strukturální fondy. Nová forma programování, v níž jsou zahrnuty intervence ESF, má v podstatě obsahovat:

—

schválení strategických směrnic pro politiku soudržnosti se strategickými cíli pro jednotlivé fondy Radou s přihlédnutím k zásadám hospodářské politiky a ke směrnicím zaměstnanosti EU;

| — | strategický rámcový plán pro jednotlivé země, který musí být projednán s Komisí, jako referenční rámec pro vytvoření operačních programů pro jednotlivé fondy, rozděleno podle cílů „Sbližování“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“; |
| --- | --- |

—

strategický rámcový plán pro jednotlivé země, který musí být projednán s Komisí, jako referenční rámec pro vytvoření operačních programů pro jednotlivé fondy, rozděleno podle cílů „Sbližování“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“;

| — | předložení roční prováděcí zprávy jak ke strategickému rámcovému plánu jednotlivých zemí, tak ke každému operačnímu programu, který musí být schválen Komisí. |
| --- | --- |

—

předložení roční prováděcí zprávy jak ke strategickému rámcovému plánu jednotlivých zemí, tak ke každému operačnímu programu, který musí být schválen Komisí.

4.   Hodnocení

| 4.1 | Rozšíření EU je pro Unii velkou hospodářskou a sociální výzvou, kterou musí strukturální politika EU zvládnout. Evropský hospodářský a sociální výbor podporuje Komisí navržené soustředění prostředků na ekonomicky nejslabší regiony, z čehož by měly profitovat především nové členské státy, kde je koncentrace nejméně vyvinutých regionů největší. Navržené navýšení prostředků Strukturálních fondů z cca 276 miliard eur na 336,1 miliard eur pro období 2007-2013, což odpovídá 0.41 % hrubého národního produktu (HNP) Unie, se EHSV jeví jako přiměřené, když si uvědomíme, že tyto prostředky musí být nyní rozděleny mezi 25 členských států. EHSV ovšem zastává názor, strukturální intervence by měly i nadále plynout, i když v menším rozsahu, do starých členských zemí, alespoň do těch oblastí, které jsou obzvláště postiženy strukturálními změnami v průmyslu a které mají nejvyšší míru nezaměstnanosti. Zároveň musí být zajištěno, aby pro dosavadní oblasti cíle 1, které v důsledku tzv. statistického efektu již nebudou mít nárok na podporu, byla přijata spravedlivá přechodná nařízení. EHSV víta záměr Komise integrovat inciativu Společenství EQUAL plně do ESF, aby mohly být plně využity její nesporné výhody, mezi jiným inovativní charakter podporovaných projektů, podpora výměny zkušeností a osvědčených praktik v rámci EU i posílení principu partnerského zapojení všech zúčastněných na realizaci projektů. Po integraci iniciativy EQUAL by mohla Evropská komise vyzvat členské státy, aby přijaly do svých národních operačních programů opatření podle vzoru inciativy EQUAL. |
| --- | --- |

4.1

Rozšíření EU je pro Unii velkou hospodářskou a sociální výzvou, kterou musí strukturální politika EU zvládnout. Evropský hospodářský a sociální výbor podporuje Komisí navržené soustředění prostředků na ekonomicky nejslabší regiony, z čehož by měly profitovat především nové členské státy, kde je koncentrace nejméně vyvinutých regionů největší. Navržené navýšení prostředků Strukturálních fondů z cca 276 miliard eur na 336,1 miliard eur pro období 2007-2013, což odpovídá 0.41 % hrubého národního produktu (HNP) Unie, se EHSV jeví jako přiměřené, když si uvědomíme, že tyto prostředky musí být nyní rozděleny mezi 25 členských států. EHSV ovšem zastává názor, strukturální intervence by měly i nadále plynout, i když v menším rozsahu, do starých členských zemí, alespoň do těch oblastí, které jsou obzvláště postiženy strukturálními změnami v průmyslu a které mají nejvyšší míru nezaměstnanosti. Zároveň musí být zajištěno, aby pro dosavadní oblasti cíle 1, které v důsledku tzv. statistického efektu již nebudou mít nárok na podporu, byla přijata spravedlivá přechodná nařízení. EHSV víta záměr Komise integrovat inciativu Společenství EQUAL plně do ESF, aby mohly být plně využity její nesporné výhody, mezi jiným inovativní charakter podporovaných projektů, podpora výměny zkušeností a osvědčených praktik v rámci EU i posílení principu partnerského zapojení všech zúčastněných na realizaci projektů. Po integraci iniciativy EQUAL by mohla Evropská komise vyzvat členské státy, aby přijaly do svých národních operačních programů opatření podle vzoru inciativy EQUAL.

| 4.2 | Podle EHSV je nové rozčlenění cílů smysluplné, především začlenění cílů týkajících se politiky trhu práce a strukturální politiky do nového cíle „Konkurenceschopnost a zaměstnanost“, přičemž těmto cílům musí být přikládána stejná míra vážnosti. Právě v oblastech, které jsou nejvíce postiženy strukturálními změnami v hospodářství, mají prioritu opatření vedoucí k podpoře investic a inovací (EFRR) a ke zvládnutí sociální následků strukturálních změn (ESF). Nová struktura cílů skýtá různé možnosti, pokud bude zajištěno, že do ní bude také začleněno plánování programů. Ačkoli začlenění opatření prostřednictvím strategického rámcového plánu jednotlivých členských států je předpokládáno, další plánování programů bude ale probíhat odděleně podle jednotlivých fondů. Z pohledu EHSV musí být zaručeno, aby se operační programy v cílech „Sbližování“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ vztahovaly jeden na druhý, čímž by se efektivně doplňovaly. Pro intervence politiky trhu práce ESF je navíc nutné stanovit v závislosti na struktuře nezaměstnanosti regionální priority. Regiony s velmi vysokou nezaměstnaností musí mít přednost, přičemž musí být podporovány především také místní iniciativy a územní balíčky opatření týkající se zaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.2

Podle EHSV je nové rozčlenění cílů smysluplné, především začlenění cílů týkajících se politiky trhu práce a strukturální politiky do nového cíle „Konkurenceschopnost a zaměstnanost“, přičemž těmto cílům musí být přikládána stejná míra vážnosti. Právě v oblastech, které jsou nejvíce postiženy strukturálními změnami v hospodářství, mají prioritu opatření vedoucí k podpoře investic a inovací (EFRR) a ke zvládnutí sociální následků strukturálních změn (ESF). Nová struktura cílů skýtá různé možnosti, pokud bude zajištěno, že do ní bude také začleněno plánování programů. Ačkoli začlenění opatření prostřednictvím strategického rámcového plánu jednotlivých členských států je předpokládáno, další plánování programů bude ale probíhat odděleně podle jednotlivých fondů. Z pohledu EHSV musí být zaručeno, aby se operační programy v cílech „Sbližování“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ vztahovaly jeden na druhý, čímž by se efektivně doplňovaly. Pro intervence politiky trhu práce ESF je navíc nutné stanovit v závislosti na struktuře nezaměstnanosti regionální priority. Regiony s velmi vysokou nezaměstnaností musí mít přednost, přičemž musí být podporovány především také místní iniciativy a územní balíčky opatření týkající se zaměstnanosti.

| 4.3 | Stěžejní body předpokládané pro intervenční oblasti ESF odpovídají v podstatě strategii zaměstnanosti EU popř. platným směrnicím zaměstnanosti. EHSV zastává názor, že k dosažení Lisabonských cílů je nutné klást v politice trhu práce důraz na aktivní, preventivní opatření vedoucí k prevenci nezaměstnanosti a k začlenění znevýhodněných skupin na trh práce. V souladu s návrhy expertní skupiny „Budoucnost sociální politiky EU“ má být věnována zvláštní pozornost brzké a aktivní integraci mladistvých, zvýšení podílu žen na zaměstnanosti a začlenění starších osob do výdělečně činného života. Poslední bod vyžaduje především silnější účast na opatřeních vedoucích k dalšímu vzdělávání a zlepšení kvality práce pomocí vhodných opatření týkajících se formy a organizace práce. Inovativní charakter opatření v rámci Národních akčních plánů pro zaměstnanost musí přitom stát v popředí. To je také zdůrazněno ve stanovisku Výboru ESF. (1) |
| --- | --- |

4.3

Stěžejní body předpokládané pro intervenční oblasti ESF odpovídají v podstatě strategii zaměstnanosti EU popř. platným směrnicím zaměstnanosti. EHSV zastává názor, že k dosažení Lisabonských cílů je nutné klást v politice trhu práce důraz na aktivní, preventivní opatření vedoucí k prevenci nezaměstnanosti a k začlenění znevýhodněných skupin na trh práce. V souladu s návrhy expertní skupiny „Budoucnost sociální politiky EU“ má být věnována zvláštní pozornost brzké a aktivní integraci mladistvých, zvýšení podílu žen na zaměstnanosti a začlenění starších osob do výdělečně činného života. Poslední bod vyžaduje především silnější účast na opatřeních vedoucích k dalšímu vzdělávání a zlepšení kvality práce pomocí vhodných opatření týkajících se formy a organizace práce. Inovativní charakter opatření v rámci Národních akčních plánů pro zaměstnanost musí přitom stát v popředí. To je také zdůrazněno ve stanovisku Výboru ESF. (1)

| 4.4 | Na ESF spolu s jinými Strukturálními fondy EU je nutno nahlížet také jako na nástroj, který má podporovat horizontální cíl potírání diskriminací, jenž je prostřednictvím různých opatření sledován na evropské úrovni. Vedle mladistvých, žen a starších osob patří postižené osoby, migranti a etnické menšiny ke skupinám, které jsou na trhu práce obzvláště znevýhodňovány. Stejně tak mohou být osoby diskriminovány na základě sexuálního zaměření. Integraci těchto znevýhodněných skupin je třeba proto věnovat zvláštní pozornost prostřednictvím opatření týkajících se sociální podpory, kvalifikace a formy práce, např. pomocí zřízení pracovních míst, která jsou vhodná pro postižené osoby. především pro migranty je nutné zajistit příslušná informační opatření, týkající se jejich práv, m.j. jejich pracovních práv. Intervence ESF se tedy musí vztahovat také na Národní akční plány k sociální integraci a musí předpokládat opatření, která šance těchto skupin na trhu práce zlepší. I v tomto bodu souhlasí EHSV s názorem Výboru ESF. Členské státy a provádějící úřady musí kromě toho zajistit, aby podpůrná opatření financovaná ze Strukturálních fondů nevytvářela nechtěně bariéry, které by těmto znevýhodněným skupinám ztěžovaly přístup na trh práce. |
| --- | --- |

4.4

Na ESF spolu s jinými Strukturálními fondy EU je nutno nahlížet také jako na nástroj, který má podporovat horizontální cíl potírání diskriminací, jenž je prostřednictvím různých opatření sledován na evropské úrovni. Vedle mladistvých, žen a starších osob patří postižené osoby, migranti a etnické menšiny ke skupinám, které jsou na trhu práce obzvláště znevýhodňovány. Stejně tak mohou být osoby diskriminovány na základě sexuálního zaměření. Integraci těchto znevýhodněných skupin je třeba proto věnovat zvláštní pozornost prostřednictvím opatření týkajících se sociální podpory, kvalifikace a formy práce, např. pomocí zřízení pracovních míst, která jsou vhodná pro postižené osoby. především pro migranty je nutné zajistit příslušná informační opatření, týkající se jejich práv, m.j. jejich pracovních práv. Intervence ESF se tedy musí vztahovat také na Národní akční plány k sociální integraci a musí předpokládat opatření, která šance těchto skupin na trhu práce zlepší. I v tomto bodu souhlasí EHSV s názorem Výboru ESF. Členské státy a provádějící úřady musí kromě toho zajistit, aby podpůrná opatření financovaná ze Strukturálních fondů nevytvářela nechtěně bariéry, které by těmto znevýhodněným skupinám ztěžovaly přístup na trh práce.

| 4.5 | ESF musí v rámci cíle „Sbližování“ podporovat také opatření, která jsou zaměřena na reformu systémů všeobecného a profesního vzdělávání, a to s ohledem na potřeby společnosti založené na vzdělanosti a na zvýšení relevance zprostředkovaných znalostí a schopností na trhu práce. Stejně tak musí být podporováno zodpovědné jednání ve veřejné správě, které zlepší kapacitu a účinnost veřejných správ a služeb na národní, regionální a místní úrovni. Protože se cíl „Sbližování“ týká nejméně rozvinutých oblastí, jsou tyto intervence namířeny především na nové členské státy. EHSV upozorňuje, že poskytnutí moderních vzdělávacích systémů a zajištění účinných správ je úkolem státu. Směrnice zaměstnanosti EU předpokládají sice také cíle týkající se reformy všeobecného a profesního vzdělávání. Jejich realizace je ovšem prvořadým úkolem politiky státu, v některých členských státech, jako například v Německu, leží tyto kompetence dokonce v rukou jednotlivých spolkových zemí. ESF je především nástrojem k doplňování národních politik trhu práce prostřednictvím inovativních opatření, vedoucích mj. ke kvalifikaci, a podle názoru EHSV by se měly jeho intervence soustředit na tyto úkoly. |
| --- | --- |

4.5

ESF musí v rámci cíle „Sbližování“ podporovat také opatření, která jsou zaměřena na reformu systémů všeobecného a profesního vzdělávání, a to s ohledem na potřeby společnosti založené na vzdělanosti a na zvýšení relevance zprostředkovaných znalostí a schopností na trhu práce. Stejně tak musí být podporováno zodpovědné jednání ve veřejné správě, které zlepší kapacitu a účinnost veřejných správ a služeb na národní, regionální a místní úrovni. Protože se cíl „Sbližování“ týká nejméně rozvinutých oblastí, jsou tyto intervence namířeny především na nové členské státy. EHSV upozorňuje, že poskytnutí moderních vzdělávacích systémů a zajištění účinných správ je úkolem státu. Směrnice zaměstnanosti EU předpokládají sice také cíle týkající se reformy všeobecného a profesního vzdělávání. Jejich realizace je ovšem prvořadým úkolem politiky státu, v některých členských státech, jako například v Německu, leží tyto kompetence dokonce v rukou jednotlivých spolkových zemí. ESF je především nástrojem k doplňování národních politik trhu práce prostřednictvím inovativních opatření, vedoucích mj. ke kvalifikaci, a podle názoru EHSV by se měly jeho intervence soustředit na tyto úkoly.

| 4.6 | Změny v programování navržené Komisí naznačují záměr přistupovat k plánování programů strategičtěji. Prostřednictvím evropských strategických směrnic pro politiku soudržnosti celkově a prostřednictvím odpovídajícího rámcového plánování na národní úrovni má být posíleno propojení mezi všeobecnými politickými cíli z Lisabonu a Göteborgu, zásadami hospodářské politiky a směrnicemi zaměstnanosti. V případě politiky zaměstnanosti EU a intervencí ESF tato souvislost již existuje díky vypracování Národních akčních plánů, které staví na zvláštním příspěvku ESF k realizaci strategie zaměstnanosti EU. Kromě toho bude pro oblast sociální integrace sestaven v dvouročním cyklu Národní akční plán, který bude rovněž obsahovat opatření týkající se politiky trhu práce. EHSV chce tudíž položit otázku, zda oprávněnému zájmu Komise na kontrole využívání prostředků skutečně slouží, když požaduje roční prováděcí zprávy jak ke strategickému rámcovému plánu jednotlivých států, tak k operačním programům, pokud jsou nad rámec doložení a využití vydaných prostředků. EHSV doporučuje s ohledem na ESF spíše se zamyslet nad tím, zda Národní akční plán k realizaci směrnic zaměstnanosti EU nelze spojit s požadavky na programování intervencí ESF. Tento krok by přispíval ke zjednodušení plánování programů, o které se usiluje. Podobné pochybnosti týkající se další byrokratizace místo zjednodušení vyslovuje Výbor ESF. EHSV proto v zájmu účinnosti intervencí ESF žádá, aby byly tyto pochybnosti důkladně prozkoumány. |
| --- | --- |

4.6

Změny v programování navržené Komisí naznačují záměr přistupovat k plánování programů strategičtěji. Prostřednictvím evropských strategických směrnic pro politiku soudržnosti celkově a prostřednictvím odpovídajícího rámcového plánování na národní úrovni má být posíleno propojení mezi všeobecnými politickými cíli z Lisabonu a Göteborgu, zásadami hospodářské politiky a směrnicemi zaměstnanosti. V případě politiky zaměstnanosti EU a intervencí ESF tato souvislost již existuje díky vypracování Národních akčních plánů, které staví na zvláštním příspěvku ESF k realizaci strategie zaměstnanosti EU. Kromě toho bude pro oblast sociální integrace sestaven v dvouročním cyklu Národní akční plán, který bude rovněž obsahovat opatření týkající se politiky trhu práce. EHSV chce tudíž položit otázku, zda oprávněnému zájmu Komise na kontrole využívání prostředků skutečně slouží, když požaduje roční prováděcí zprávy jak ke strategickému rámcovému plánu jednotlivých států, tak k operačním programům, pokud jsou nad rámec doložení a využití vydaných prostředků. EHSV doporučuje s ohledem na ESF spíše se zamyslet nad tím, zda Národní akční plán k realizaci směrnic zaměstnanosti EU nelze spojit s požadavky na programování intervencí ESF. Tento krok by přispíval ke zjednodušení plánování programů, o které se usiluje. Podobné pochybnosti týkající se další byrokratizace místo zjednodušení vyslovuje Výbor ESF. EHSV proto v zájmu účinnosti intervencí ESF žádá, aby byly tyto pochybnosti důkladně prozkoumány.

| 4.7 | EHSV vítá, že dosavadní principy strukturální podpory EU koncentrace, plánování programů, adicionalita a partnerství mají zůstat zachovány. Z pohledu EHSV by však bylo žádoucí více zdůraznit zvláštní roli sociálních partnerů při intervencích ESF týkajících se politiky trhu práce a nutnost jejich účasti jak na centrální, tak na regionální úrovni. Sociální partneři nesou svou část odpovědnosti jak v institučních strukturách, tak při praktickém uplatňování politik trhu práce ve členských státech. Dodatečné intervence ESF musí být plánovány a realizovány ve spojení s národními strategiemi politiky trhu práce. To vyžaduje účast sociálních partnerů při plánování a realizaci programů jak na centrální, tak na regionální úrovni. EHSV podporuje v souladu s výborem ESF návrh poskytnout v oblastech sbližování určitou část finančních prostředků na podporu sociálních partnerů při realizování strategie zaměstnanosti EU. |
| --- | --- |

4.7

EHSV vítá, že dosavadní principy strukturální podpory EU koncentrace, plánování programů, adicionalita a partnerství mají zůstat zachovány. Z pohledu EHSV by však bylo žádoucí více zdůraznit zvláštní roli sociálních partnerů při intervencích ESF týkajících se politiky trhu práce a nutnost jejich účasti jak na centrální, tak na regionální úrovni. Sociální partneři nesou svou část odpovědnosti jak v institučních strukturách, tak při praktickém uplatňování politik trhu práce ve členských státech. Dodatečné intervence ESF musí být plánovány a realizovány ve spojení s národními strategiemi politiky trhu práce. To vyžaduje účast sociálních partnerů při plánování a realizaci programů jak na centrální, tak na regionální úrovni. EHSV podporuje v souladu s výborem ESF návrh poskytnout v oblastech sbližování určitou část finančních prostředků na podporu sociálních partnerů při realizování strategie zaměstnanosti EU.

| 4.8 | EHSV vítá, že členské státy a správní instituce daného operačního plánu mají při plánování, realizaci a monitorování podpory ESF dbát na přiměřenou konzultaci s neziskovými organizacemi. Považuje ovšem za nutné objasnit v článku 5 odstavec 2 návrhu nařízení, že tyto konzultace budou probíhat na centrální a regionální úrovni. Dále vítá, že vedle sociálních partnerů je přístup k financovaným opatřením umožněn také neziskovým organizacím. V rámci předvídaného partnerství je nutno mít na zřeteli význam neziskových sociálních poskytovatelů služeb v oblasti politiky trhu práce. Proto EHSV doporučuje, aby se více podíleli na plánování, realizaci a doprovázení podpory ESF. |
| --- | --- |

4.8

EHSV vítá, že členské státy a správní instituce daného operačního plánu mají při plánování, realizaci a monitorování podpory ESF dbát na přiměřenou konzultaci s neziskovými organizacemi. Považuje ovšem za nutné objasnit v článku 5 odstavec 2 návrhu nařízení, že tyto konzultace budou probíhat na centrální a regionální úrovni. Dále vítá, že vedle sociálních partnerů je přístup k financovaným opatřením umožněn také neziskovým organizacím. V rámci předvídaného partnerství je nutno mít na zřeteli význam neziskových sociálních poskytovatelů služeb v oblasti politiky trhu práce. Proto EHSV doporučuje, aby se více podíleli na plánování, realizaci a doprovázení podpory ESF.

| 4.9 | EHSV doporučuje více využívat Technickou pomoc ESF pro financování vzdělávacích, školicích a informačních aktivit všech nestátních aktérů, kteří se podílejí na realizaci cílů ESF. |
| --- | --- |

4.9

EHSV doporučuje více využívat Technickou pomoc ESF pro financování vzdělávacích, školicích a informačních aktivit všech nestátních aktérů, kteří se podílejí na realizaci cílů ESF.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Viz webová stránka Evropské komise (Zaměstnanost a sociální záležitosti).

1

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/32

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady k podpoře rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

KOM(2004) 490 v konečném znění – 2004/0161 CNS

(2005/C 234/09)

Dne 10. listopadu 2004 se Rada v souladu s článkem 37 Smlouvy zakládající Evropské společenství rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Dle dopisu Evropského parlamentu ze dne 21. prosince 2004 byl Evropský hospodářský a sociální výbor zahrnut jako poradní orgán do procesu přijetí rozhodnutí o tomto návrhu ze dne 14. prosince 2004.

Specializovaná sekce „Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí“, která byla pověřena přípravnými pracemi, schválila stanovisko dne 17. února 2005 (zpravodaj: pan BROS).

Evropský hospodářský a sociální výbor schválil následující stanovisko na svém 415. plenárním zasedání dne 9. a 10. března 2005 (zasedání dne 9. března 2005) 125 hlasy pro, 6 hlasy proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | Akční program Agenda 2000, přijatý Evropskou radou v březnu 1999 v Berlíně, ustanovuje politiku rozvoje venkova jako 2. pilíř společné zemědělské politiky. Jejím cílem je doprovázet reformy politik trhů na celém území Evropské unie. Nová reforma, přijatá v červnu 2003, tak potvrdila úlohu druhého pilíře společné zemědělské politiky (SZP), především zavedením nových opatření týkajících se propagace výrobků, bezpečnosti potravin a životních podmínek zvířat. Tato orientace se v praxi projeví navýšením finančních prostředků určených na rozvoj venkova. |
| --- | --- |

1.1

Akční program Agenda 2000, přijatý Evropskou radou v březnu 1999 v Berlíně, ustanovuje politiku rozvoje venkova jako 2. pilíř společné zemědělské politiky. Jejím cílem je doprovázet reformy politik trhů na celém území Evropské unie. Nová reforma, přijatá v červnu 2003, tak potvrdila úlohu druhého pilíře společné zemědělské politiky (SZP), především zavedením nových opatření týkajících se propagace výrobků, bezpečnosti potravin a životních podmínek zvířat. Tato orientace se v praxi projeví navýšením finančních prostředků určených na rozvoj venkova.

| 1.2 | Dle závěrů Konference v Salcburku (listopad 2003) předložila Komise ve svém sdělení k finančním perspektivám a v návrhu nařízení, jenž je předmětem tohoto stanoviska, tři hlavní cíle své budoucí politiky rozvoje venkova, a sice:






  — | zvýšení konkurenceschopnosti zemědělského sektoru podporou restrukturalizace; |
| --- | --- | --- |

1.2

Dle závěrů Konference v Salcburku (listopad 2003) předložila Komise ve svém sdělení k finančním perspektivám a v návrhu nařízení, jenž je předmětem tohoto stanoviska, tři hlavní cíle své budoucí politiky rozvoje venkova, a sice:

—

zvýšení konkurenceschopnosti zemědělského sektoru podporou restrukturalizace;

| — | zlepšení životní prostředí a prostor venkova podporou územního plánování; |
| --- | --- |

—

zlepšení životní prostředí a prostor venkova podporou územního plánování;

| — | zlepšení kvalitu života ve venkovských oblastech a rozvíjet diverzifikaci hospodářských činností za pomocí opatření zaměřených na zemědělský sektor a další součásti venkovského prostředí. |
| --- | --- |

—

zlepšení kvalitu života ve venkovských oblastech a rozvíjet diverzifikaci hospodářských činností za pomocí opatření zaměřených na zemědělský sektor a další součásti venkovského prostředí.

| 1.3 | Evropský hospodářský a sociální výbor přisuzuje těmto návrhům zvláštní pozornost. Stanovisko z vlastní iniciativy „2. pilíř SZP: perspektivy úpravy politiky rozvoje venkovských území“ (1) upřesňuje, že otázka rozvoje venkova souvisí s dalšími problematikami na vyšší úrovni, jimiž jsou:






  — | úspěšné rozšíření Evropské unie (více než polovina obyvatel evropské pětadvacítky žije na venkově); |
| --- | --- | --- |

1.3

Evropský hospodářský a sociální výbor přisuzuje těmto návrhům zvláštní pozornost. Stanovisko z vlastní iniciativy „2. pilíř SZP: perspektivy úpravy politiky rozvoje venkovských území“ (1) upřesňuje, že otázka rozvoje venkova souvisí s dalšími problematikami na vyšší úrovni, jimiž jsou:

—

úspěšné rozšíření Evropské unie (více než polovina obyvatel evropské pětadvacítky žije na venkově);

| — | zachování vysoké úrovně bezpečnosti potravin, jež spadá do koncepce trvalého rozvoje; |
| --- | --- |

—

zachování vysoké úrovně bezpečnosti potravin, jež spadá do koncepce trvalého rozvoje;

| — | ochrana evropského zemědělského modelu umožňujícího multifunkčnost zemědělství a dovolujícího harmonické rozložení zemědělských činností na celém území Evropské unie. |
| --- | --- |

—

ochrana evropského zemědělského modelu umožňujícího multifunkčnost zemědělství a dovolujícího harmonické rozložení zemědělských činností na celém území Evropské unie.

| 1.4 | Ve snaze o lepší pochopení a pojednání všech otázek upřesnil Výbor ve svém výše zmíněném stanovisku základní principy, na nichž je třeba založit budoucí politiku rozvoje venkova:






  — | rozvoj venkovských území se podílí na teritoriální soudržnosti EU. Musejí tak představovat nedílnou součást hlavních cílů regionální politiky; |
| --- | --- | --- |

1.4

Ve snaze o lepší pochopení a pojednání všech otázek upřesnil Výbor ve svém výše zmíněném stanovisku základní principy, na nichž je třeba založit budoucí politiku rozvoje venkova:

—

rozvoj venkovských území se podílí na teritoriální soudržnosti EU. Musejí tak představovat nedílnou součást hlavních cílů regionální politiky;

| — | hlavním cílem 2. pilíře SZP musí být podpora zemědělství a jeho adaptace na strukturální vývoj a naplňování očekávání občanů; |
| --- | --- |

—

hlavním cílem 2. pilíře SZP musí být podpora zemědělství a jeho adaptace na strukturální vývoj a naplňování očekávání občanů;

| — | finanční prostředky vyčleněné na tuto politiku musejí být adekvátní i za cenu toho, že dojde k odchýlení od politik Společenství ve venkovském prostředí; |
| --- | --- |

—

finanční prostředky vyčleněné na tuto politiku musejí být adekvátní i za cenu toho, že dojde k odchýlení od politik Společenství ve venkovském prostředí;

| — | k zachování živého venkova přispívají, a to několika faktory současně, pouze multifunkční aspekty zemědělské výroby; |
| --- | --- |

—

k zachování živého venkova přispívají, a to několika faktory současně, pouze multifunkční aspekty zemědělské výroby;

| — | otázky zemědělství a rozvoje venkova musejí být řízeny týmž Komisařem. |
| --- | --- |

—

otázky zemědělství a rozvoje venkova musejí být řízeny týmž Komisařem.

V logické návaznosti na svoji činnost hodlá Výbor předložit ostatním institucím vlastní stanovisko k návrhu Komise, podrobněji pojednávající o rozvoji venkova.

| 1.5 | Evropská komise se podrobně poradila se zúčastněnými subjekty a Výbor měl několikrát možnost zúčastnit se tvorby různých návrhů, zejména formou poradních výborů. Tato široká diskuse dokazuje otevřenost Komise a Výbor tak vyjadřuje přání, aby daným návrhům dala zaznít v rámci již probíhajícího legislativního procesu. |
| --- | --- |

1.5

Evropská komise se podrobně poradila se zúčastněnými subjekty a Výbor měl několikrát možnost zúčastnit se tvorby různých návrhů, zejména formou poradních výborů. Tato široká diskuse dokazuje otevřenost Komise a Výbor tak vyjadřuje přání, aby daným návrhům dala zaznít v rámci již probíhajícího legislativního procesu.

| 1.6 | Výbor zformuluje stanovisko k novému právnímu základu pro financování různých opatření týkajících se fondů EZFRV a EZOZF (KOM(2004) 489 v konečném znění – 2004/0164 (CNS) (2)). Administrativní aspekty provádění programů rozvoje venkova budou proto projednány v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.6

Výbor zformuluje stanovisko k novému právnímu základu pro financování různých opatření týkajících se fondů EZFRV a EZOZF (KOM(2004) 489 v konečném znění – 2004/0164 (CNS) (2)). Administrativní aspekty provádění programů rozvoje venkova budou proto projednány v tomto stanovisku.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | Návrh Komise je součástí cíle dosáhnout lepší čitelnosti a transparentnosti politiky Společenství pro rozvoj venkova. Proto také navrhuje založení speciálního fondu (FEADER – Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, EZFRV), jenž bude přispívat na podporu trvalého rozvoje venkova v celém Společenství jako doplněk k politikám trhu a podpory příjmů prováděných v rámci SZP, politiky soudržnosti a společné politiky pro rybolov. |
| --- | --- |

2.1

Návrh Komise je součástí cíle dosáhnout lepší čitelnosti a transparentnosti politiky Společenství pro rozvoj venkova. Proto také navrhuje založení speciálního fondu (FEADER – Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, EZFRV), jenž bude přispívat na podporu trvalého rozvoje venkova v celém Společenství jako doplněk k politikám trhu a podpory příjmů prováděných v rámci SZP, politiky soudržnosti a společné politiky pro rybolov.

| 2.2 | Pro dosažení vyšší ucelenosti mezi cíli stanovenými na evropské úrovni a prováděním programů rozvoje venkova navrhuje Evropská komise založit strategický plán Společenství pro rozvoj venkova. Tento plán by byl schválen Radou. Členské státy by měly za úkol vypracovat své národní strategické plány s ohledem na tato témata. Vypracování těchto plánů a programů rozvoje venkova by mělo proběhnout v rámci úzké spolupráce mezi Komisí, členským státem a orgány určenými členským státem (orgány regionálních a místních samospráv, sociální a hospodářští partneři a všichni ostatní partneři zastupující občanskou společnost). |
| --- | --- |

2.2

Pro dosažení vyšší ucelenosti mezi cíli stanovenými na evropské úrovni a prováděním programů rozvoje venkova navrhuje Evropská komise založit strategický plán Společenství pro rozvoj venkova. Tento plán by byl schválen Radou. Členské státy by měly za úkol vypracovat své národní strategické plány s ohledem na tato témata. Vypracování těchto plánů a programů rozvoje venkova by mělo proběhnout v rámci úzké spolupráce mezi Komisí, členským státem a orgány určenými členským státem (orgány regionálních a místních samospráv, sociální a hospodářští partneři a všichni ostatní partneři zastupující občanskou společnost).

| 2.3 | Navíc k harmonogramu programu Komise navrhuje, aby každý členský stát vypracoval souhrnné výroční hodnocení na základě uplynulých akcí v rámci programů rozvoje venkova za použití ukazatelů definovaných v národních strategických plánech a na základě výsledků průběžného hodnocení provedeného zvlášť pro každý program. Komise vypracuje a předloží výroční zprávu Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. |
| --- | --- |

2.3

Navíc k harmonogramu programu Komise navrhuje, aby každý členský stát vypracoval souhrnné výroční hodnocení na základě uplynulých akcí v rámci programů rozvoje venkova za použití ukazatelů definovaných v národních strategických plánech a na základě výsledků průběžného hodnocení provedeného zvlášť pro každý program. Komise vypracuje a předloží výroční zprávu Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

| 2.4 | Komise navrhuje nově uspořádat 26 stávajících opatření s novými návrhy opatření, jako jsou financování programu NATURA 2000, lesnicko-environmentální opatření nebo školení volených zástupců na místních úrovních v přípravě územního plánu, to vše na třech osách s jasně stanovenými cíli a za následujících minimálních finančních podpor pro každou osu:






  — | 15 % pro osu „zvýšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví (osa I)“ a 15 % pro osu „zvýšení kvality života a diverzifikace ekonomiky venkova (osa III)“, |
| --- | --- | --- |

2.4

Komise navrhuje nově uspořádat 26 stávajících opatření s novými návrhy opatření, jako jsou financování programu NATURA 2000, lesnicko-environmentální opatření nebo školení volených zástupců na místních úrovních v přípravě územního plánu, to vše na třech osách s jasně stanovenými cíli a za následujících minimálních finančních podpor pro každou osu:

—

15 % pro osu „zvýšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví (osa I)“ a 15 % pro osu „zvýšení kvality života a diverzifikace ekonomiky venkova (osa III)“,

| — | 25 % pro osu „životní prostředí a územní plánování (osa II)“. |
| --- | --- |

—

25 % pro osu „životní prostředí a územní plánování (osa II)“.

| 2.4.1 | Osa I je zaměřena na zvýšení konkurenceschopnosti zemědělského a lesnického sektoru. Předpokládá se rozdělení opatření do čtyř kategorií:






  — | zvýšení lidského potenciálu, |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Osa I je zaměřena na zvýšení konkurenceschopnosti zemědělského a lesnického sektoru. Předpokládá se rozdělení opatření do čtyř kategorií:

—

zvýšení lidského potenciálu,

| — | restrukturalizace fyzického potenciálu, |
| --- | --- |

—

restrukturalizace fyzického potenciálu,

| — | zvýšení kvality výroby a výrobků, |
| --- | --- |

—

zvýšení kvality výroby a výrobků,

| — | dvě přechodná opatření pro nové členské státy, tj. podpora částečně samozásobitelského hospodaření a zahájení sdružování výrobců. |
| --- | --- |

—

dvě přechodná opatření pro nové členské státy, tj. podpora částečně samozásobitelského hospodaření a zahájení sdružování výrobců.

| 2.4.2 | Osa II „životní prostředí a územní plánování“ se týká trvalého využití zemědělské a lesní půdy. U opatření „znevýhodněná zóna“ je přepracováno vymezení přechodných zón (výhradně pomocí přírodních kritérií). Kromě toho je obecná podmínka respektovat předpisy upravující zemědělství a lesnictví na místní i národní úrovni (podmínky pro udělení přímé podpory v rámci 1. pilíře SZP) uvalena na příjemce podpory. |
| --- | --- |

2.4.2

Osa II „životní prostředí a územní plánování“ se týká trvalého využití zemědělské a lesní půdy. U opatření „znevýhodněná zóna“ je přepracováno vymezení přechodných zón (výhradně pomocí přírodních kritérií). Kromě toho je obecná podmínka respektovat předpisy upravující zemědělství a lesnictví na místní i národní úrovni (podmínky pro udělení přímé podpory v rámci 1. pilíře SZP) uvalena na příjemce podpory.

| 2.4.3 | Osa III „zvýšení kvality života a diverzifikace ekonomiky venkova“ se týká opatření upravujících diverzifikaci ekonomiky venkova prostřednictvím podpory pro vytváření nezemědělských činností provozovaných zemědělci či nezemědělci a zvyšování kvality života ve venkovském prostředí (nezbytné služby, infrastruktura) a opatření na podporu osvojení dovedností a aktivního přístupu místních volených zástupců, již mají za úkol vypracovávat a provádět místní rozvojové strategie. |
| --- | --- |

2.4.3

Osa III „zvýšení kvality života a diverzifikace ekonomiky venkova“ se týká opatření upravujících diverzifikaci ekonomiky venkova prostřednictvím podpory pro vytváření nezemědělských činností provozovaných zemědělci či nezemědělci a zvyšování kvality života ve venkovském prostředí (nezbytné služby, infrastruktura) a opatření na podporu osvojení dovedností a aktivního přístupu místních volených zástupců, již mají za úkol vypracovávat a provádět místní rozvojové strategie.

| 2.5 | Iniciativa LEADER se rozšiřuje na všechny tři osy a musí pokrýt minimálně 7 % celkového programu fondů rozvoje venkova. Komise navrhuje, aby k tomuto programu byla vyčleněna výkonnostní rezerva (3 % EZFRV). |
| --- | --- |

2.5

Iniciativa LEADER se rozšiřuje na všechny tři osy a musí pokrýt minimálně 7 % celkového programu fondů rozvoje venkova. Komise navrhuje, aby k tomuto programu byla vyčleněna výkonnostní rezerva (3 % EZFRV).

| 2.6 | Z finančního hlediska Komise navrhuje vyčlenit pro tuto politiku na období 2007-2013 částku 88,75 miliard eur. Každý rok se fond zvýší o modulaci, a to u všech tří os (zhruba 8 miliard eur za stejné období). |
| --- | --- |

2.6

Z finančního hlediska Komise navrhuje vyčlenit pro tuto politiku na období 2007-2013 částku 88,75 miliard eur. Každý rok se fond zvýší o modulaci, a to u všech tří os (zhruba 8 miliard eur za stejné období).

3.   Obecné poznámky

| 3.1 | Výbor vyjadřuje potěšení nad návrhem Komise, jenž na jedné straně zahrnuje vytvoření speciálního fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a na druhé fondu pro politiku trhů se zemědělskými výrobky a přímé platby (FEAGA). Výbor si dále všímá, že tento legislativní návrh je v souladu se závěry konference v Salcburku o rozvoji venkova v rozšířené Evropské unii. Přesto by rád upozornil Evropský parlament a Radu na nutné úpravy, jež bude nutno učinit vzhledem k principům politiky rozvoje venkova, jež Výbor připomněl ve svém stanovisku z vlastní iniciativy. |
| --- | --- |

3.1

Výbor vyjadřuje potěšení nad návrhem Komise, jenž na jedné straně zahrnuje vytvoření speciálního fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a na druhé fondu pro politiku trhů se zemědělskými výrobky a přímé platby (FEAGA). Výbor si dále všímá, že tento legislativní návrh je v souladu se závěry konference v Salcburku o rozvoji venkova v rozšířené Evropské unii. Přesto by rád upozornil Evropský parlament a Radu na nutné úpravy, jež bude nutno učinit vzhledem k principům politiky rozvoje venkova, jež Výbor připomněl ve svém stanovisku z vlastní iniciativy.

| 3.2 | Návrh na zvláštní fond pro rozvoj venkova především nelze realizovat bez napojení na jednu ze stávajících politik Evropské unie. Závěry konference v Salcburku, deklarace ze zasedání Rady v Lucemburku v červnu 2003 a doporučení EHSV (3) zdůrazňují, že politika rozvoje venkova (2. pilíř SZP) musí jít ruku v ruce s úpravou zemědělství (1. pilíř SZP). Proto EHSV vyjadřuje přání znovu zavést do článku 3 návrhu odkaz na článek 33 smlouvy, kde se definují obecné cíle Společné zemědělské politiky. |
| --- | --- |

3.2

Návrh na zvláštní fond pro rozvoj venkova především nelze realizovat bez napojení na jednu ze stávajících politik Evropské unie. Závěry konference v Salcburku, deklarace ze zasedání Rady v Lucemburku v červnu 2003 a doporučení EHSV (3) zdůrazňují, že politika rozvoje venkova (2. pilíř SZP) musí jít ruku v ruce s úpravou zemědělství (1. pilíř SZP). Proto EHSV vyjadřuje přání znovu zavést do článku 3 návrhu odkaz na článek 33 smlouvy, kde se definují obecné cíle Společné zemědělské politiky.

3.2.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 3: Úkoly

| 1. | Fond přispívá k podpoře udržitelného rozvoje venkova prostřednictvím Společenství způsobem doplňujícím
  a doplňuje další nástroje společné zemědělské politiky (podpora trhu a příjmů v rámci společné zemědělské politiky politiky soudržnosti a společné rybářské politiky). Dále přispívá k naplňování cílů uvedených v článku 33 smlouvy. |
| --- | --- |

1.

Fond přispívá k podpoře udržitelného rozvoje venkova prostřednictvím Společenství způsobem doplňujícím
  a doplňuje další nástroje společné zemědělské politiky (podpora trhu a příjmů v rámci společné zemědělské politiky politiky soudržnosti a společné rybářské politiky). Dále přispívá k naplňování cílů uvedených v článku 33 smlouvy.

| 2. | Fond se současně podílí na politice soudržnosti a společné politice pro rybolov.“ |
| --- | --- |

2.

| 3.3 | Výbor se domnívá, že hospodářský rozvoj venkovských oblastí závisí rovněž na vzájemné spolupráci zemědělských a nezemědělských subjektů. S potěšením zaznamenává návrhy opatření ve prospěch nezemědělských činností a podpory malých a středních podniků, a to v souladu s Evropskou chartou pro malé podniky, jež má skutečně velký význam pro vytváření pracovních míst ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

3.3

Výbor se domnívá, že hospodářský rozvoj venkovských oblastí závisí rovněž na vzájemné spolupráci zemědělských a nezemědělských subjektů. S potěšením zaznamenává návrhy opatření ve prospěch nezemědělských činností a podpory malých a středních podniků, a to v souladu s Evropskou chartou pro malé podniky, jež má skutečně velký význam pro vytváření pracovních míst ve venkovských oblastech.

| 3.4 | Procesy hodnocení a úpravy cílů tohoto fondu nezohledňují harmonogram provádění Společné zemědělské politiky. Komise totiž zdůraznila, že reforma SZP schválená v červnu 2003 bude mít různé účinky na různých územích a že období 2008-2009 bude na jedné straně znamenat upuštění od zjednodušeného režimu pro nové členské státy a hodnocení Komise aplikace různých systémů odpojování na straně druhé. Zdá se tedy, že bude nutné, aby se strategický průběh Politiky rozvoje venkova na evropské úrovni řídil harmonogramem 1. pilíře SZP. |
| --- | --- |

3.4

Procesy hodnocení a úpravy cílů tohoto fondu nezohledňují harmonogram provádění Společné zemědělské politiky. Komise totiž zdůraznila, že reforma SZP schválená v červnu 2003 bude mít různé účinky na různých územích a že období 2008-2009 bude na jedné straně znamenat upuštění od zjednodušeného režimu pro nové členské státy a hodnocení Komise aplikace různých systémů odpojování na straně druhé. Zdá se tedy, že bude nutné, aby se strategický průběh Politiky rozvoje venkova na evropské úrovni řídil harmonogramem 1. pilíře SZP.

3.4.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 13: Výroční zpráva Komise

| 1. | Poprvé v roce 2009 a na počátku každého roku předloží Komise výroční zprávu, ve které shrne hlavní úspěchy, trendy a úkoly týkající se uskutečňování národních strategických plánů a strategických pokynů Společenství, stejně jako v oblasti dopadů SZP a hlavních tendencí mezinárodních trhů se zemědělskými výrobky na venkově.“ |
| --- | --- |

1.

Poprvé v roce 2009 a na počátku každého roku předloží Komise výroční zprávu, ve které shrne hlavní úspěchy, trendy a úkoly týkající se uskutečňování národních strategických plánů a strategických pokynů Společenství, stejně jako v oblasti dopadů SZP a hlavních tendencí mezinárodních trhů se zemědělskými výrobky na venkově.“

| 3.5 | Výbor ve svém stanovisku z vlastní iniciativy ze dne 1. července 2004 (4) posoudil finanční návrh Komise jako skromný ve světle vyhlášených cílů. Globální rozpočet na rozvoj venkova by totiž měl představovat téměř 96 miliard eur pro evropskou pětadvacítku na období 2007-2013, oproti 65 miliardám eur pro současných patnáct zemí EU. I když Komise v preambuli k dokumentu COM(2004) 490 píše, že více než 50 % obyvatel Evropské unie žije ve venkovských oblastech, bude rozpočet přiznaný fondu EZFRV odpovídat 28 % výdajů vyčleněných na regionální politiku a 32,5 % výdajů na 1. pilíř SZP (včetně modulace). Je proto třeba zabránit tomu, aby se EZFRV stal jediným finančním nástrojem na podporu venkovských oblastí. To by totiž vedlo k ghetoizaci venkovských oblastí. |
| --- | --- |

3.5

Výbor ve svém stanovisku z vlastní iniciativy ze dne 1. července 2004 (4) posoudil finanční návrh Komise jako skromný ve světle vyhlášených cílů. Globální rozpočet na rozvoj venkova by totiž měl představovat téměř 96 miliard eur pro evropskou pětadvacítku na období 2007-2013, oproti 65 miliardám eur pro současných patnáct zemí EU. I když Komise v preambuli k dokumentu COM(2004) 490 píše, že více než 50 % obyvatel Evropské unie žije ve venkovských oblastech, bude rozpočet přiznaný fondu EZFRV odpovídat 28 % výdajů vyčleněných na regionální politiku a 32,5 % výdajů na 1. pilíř SZP (včetně modulace). Je proto třeba zabránit tomu, aby se EZFRV stal jediným finančním nástrojem na podporu venkovských oblastí. To by totiž vedlo k ghetoizaci venkovských oblastí.

| 3.5.1 | Z výše uvedeného vyplývá nutnost posílit vzájemné propojení této politiky s regionální politikou a s politikou rozvoje lidských zdrojů (Evropský sociální fond). Proto Výbor vyjadřuje pochybnost nad nutností financování malých venkovských infrastruktur pouze prostřednictvím politiky rozvoje venkova a zřizovat sekci pro školení místních úředníků, jež spadá do působnosti ESF. |
| --- | --- |

3.5.1

Z výše uvedeného vyplývá nutnost posílit vzájemné propojení této politiky s regionální politikou a s politikou rozvoje lidských zdrojů (Evropský sociální fond). Proto Výbor vyjadřuje pochybnost nad nutností financování malých venkovských infrastruktur pouze prostřednictvím politiky rozvoje venkova a zřizovat sekci pro školení místních úředníků, jež spadá do působnosti ESF.

| 3.5.2 | Výbor velice vítá zřízení minimálního rozpočtu vyhrazeného pro strukturálně méně rozvinuté oblasti (31 miliard eur). Tato suma bude vyšší než současná, tedy 21 miliard eur. |
| --- | --- |

3.5.2

Výbor velice vítá zřízení minimálního rozpočtu vyhrazeného pro strukturálně méně rozvinuté oblasti (31 miliard eur). Tato suma bude vyšší než současná, tedy 21 miliard eur.

| 3.5.3 | Rozpočet pro LEADER se zvýší ze 2,2 miliard eur na 8,8 miliard eur (7 % z EZFRV +3 % výkonnostní rezervy), což představuje nejvyšší procentuální nárůst. Výbor vyjadřuje potěšení nad integrací iniciativy LEADER jako plnohodnotné osy politiky rozvoje venkova, což napomůže účasti občanské společnosti na rozvoji venkovských oblastí. Třebaže je metoda stejně důležitá jako cíle, Výbor nicméně vyjadřuje politování nad skutečností, že prioritu již nemá cíl provádět inovační nebo pilotní činnosti. Konečně Výbor upozorňuje Komisi na reálné riziko spojené s případným příliš vysokým finančním závazkem. Je politováníhodné, že v napjaté rozpočtové situaci se osa Leader nemůže těšit plné realizaci z administrativních důvodů a z důvodu omezených veřejných financí na místních úrovních. Výbor proto navrhuje, aby byla snížena minimální sazba pro všechny členské státy (minimální sazba 4 % by byla pro současné plánování vhodnější). Tato minimální sazba nijak nebrání možnosti kteréhokoli členského státu rozvinout iniciativu Leader ve vyšší míře. |
| --- | --- |

3.5.3

Rozpočet pro LEADER se zvýší ze 2,2 miliard eur na 8,8 miliard eur (7 % z EZFRV +3 % výkonnostní rezervy), což představuje nejvyšší procentuální nárůst. Výbor vyjadřuje potěšení nad integrací iniciativy LEADER jako plnohodnotné osy politiky rozvoje venkova, což napomůže účasti občanské společnosti na rozvoji venkovských oblastí. Třebaže je metoda stejně důležitá jako cíle, Výbor nicméně vyjadřuje politování nad skutečností, že prioritu již nemá cíl provádět inovační nebo pilotní činnosti. Konečně Výbor upozorňuje Komisi na reálné riziko spojené s případným příliš vysokým finančním závazkem. Je politováníhodné, že v napjaté rozpočtové situaci se osa Leader nemůže těšit plné realizaci z administrativních důvodů a z důvodu omezených veřejných financí na místních úrovních. Výbor proto navrhuje, aby byla snížena minimální sazba pro všechny členské státy (minimální sazba 4 % by byla pro současné plánování vhodnější). Tato minimální sazba nijak nebrání možnosti kteréhokoli členského státu rozvinout iniciativu Leader ve vyšší míře.

| 3.5.4 | Zůstalo by tak zhruba 50 miliard eur na financování klasických činností z fondu pro rozvoj venkova. Tato suma se zvýší o pouhých 8 miliard eur finančním přesunem z 1. do 2. pilíře SZP. Výbor proto žádá, aby byly fondy vytvořené modulací byly vyčleněny pouze pro osy I a II, jež tak budou moci naplnit průběžný cíl adaptace zemědělství. Tato alokace rovněž nijak neohrozí částky, jež bude každý členský stát moci vyčlenit na různé osy v okamžiku přijetí programu rozvoje venkova. Fondy vytvořené modulací by navíc měly logicky vyhovět principu podmíněnosti definovanému v čl. 10 nařízení 1782/2003. Podmíněnost může být uplatněna u činností spadajících do os I a II. |
| --- | --- |

3.5.4

Zůstalo by tak zhruba 50 miliard eur na financování klasických činností z fondu pro rozvoj venkova. Tato suma se zvýší o pouhých 8 miliard eur finančním přesunem z 1. do 2. pilíře SZP. Výbor proto žádá, aby byly fondy vytvořené modulací byly vyčleněny pouze pro osy I a II, jež tak budou moci naplnit průběžný cíl adaptace zemědělství. Tato alokace rovněž nijak neohrozí částky, jež bude každý členský stát moci vyčlenit na různé osy v okamžiku přijetí programu rozvoje venkova. Fondy vytvořené modulací by navíc měly logicky vyhovět principu podmíněnosti definovanému v čl. 10 nařízení 1782/2003. Podmíněnost může být uplatněna u činností spadajících do os I a II.

Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 70: Prostředky a jejich rozdělování

[...]

| 6. | Kromě částek uvedených v odstavci 5 musí členské státy brát v úvahu účel programování částek vycházejících z modulace, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) .../... [financování SZP]. Tyto částky budou přesunuty na osy I a II nařízení (ES) č. .../.. [EZFRV].“ |
| --- | --- |

6.

Kromě částek uvedených v odstavci 5 musí členské státy brát v úvahu účel programování částek vycházejících z modulace, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) .../... [financování SZP]. Tyto částky budou přesunuty na osy I a II nařízení (ES) č. .../.. [EZFRV].“

| 3.5.5 | Komise navrhuje aplikovat systém sankcí vůči zemědělcům na základě podmíněnosti podpor 1. pilíře SZP opatřeními osy II. Jelikož tato podmíněnost platí pouze pro zemědělce, nemůže Výbor podpořit tento návrh, jenž předpokládá rozlišování pouze podle profese. Výbor připomíná, že podporuje princip rovnosti přístupu k příjemcům veřejné podpory. |
| --- | --- |

3.5.5

Komise navrhuje aplikovat systém sankcí vůči zemědělcům na základě podmíněnosti podpor 1. pilíře SZP opatřeními osy II. Jelikož tato podmíněnost platí pouze pro zemědělce, nemůže Výbor podpořit tento návrh, jenž předpokládá rozlišování pouze podle profese. Výbor připomíná, že podporuje princip rovnosti přístupu k příjemcům veřejné podpory.

| 3.5.6 | Finanční odhady předložené Komisí předpokládají roční náklady ve výši 6,1 miliardy eur na provedení sítě NATURA 2000, z nichž velkou část poskytne EU v rámci spolufinancování. Příspěvek Společenství by mohl být financován z Fondu pro rozvoj venkova, jako např. výdaje na odškodnění, jež budou vyplácena majitelům a uživatelům půd. K návrhu Komise o financování programu NATURA 2000 vydal Výbor zvláštní stanovisko. (5) V něm říká, že financování programu NATURA 2000 představuje nový a dodatečný úkol, pro nějž je naplánován vlastní finanční nástroj, jehož dotace se vzdor politickým slibům téměř nezvýšila. Výbor dává proto jasně najevo, že návrh Komise bude považovat za přijatelný, pouze pokud:






  — | budou uvolněny prostředky nezbytné pro realizaci programu NATURA 2000, a to navíc k sumě vyčleněné na rozvoj venkova dle finančních výhledů (tedy nikoli na úkor stávajících programů) a |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Finanční odhady předložené Komisí předpokládají roční náklady ve výši 6,1 miliardy eur na provedení sítě NATURA 2000, z nichž velkou část poskytne EU v rámci spolufinancování. Příspěvek Společenství by mohl být financován z Fondu pro rozvoj venkova, jako např. výdaje na odškodnění, jež budou vyplácena majitelům a uživatelům půd. K návrhu Komise o financování programu NATURA 2000 vydal Výbor zvláštní stanovisko. (5) V něm říká, že financování programu NATURA 2000 představuje nový a dodatečný úkol, pro nějž je naplánován vlastní finanční nástroj, jehož dotace se vzdor politickým slibům téměř nezvýšila. Výbor dává proto jasně najevo, že návrh Komise bude považovat za přijatelný, pouze pokud:

—

budou uvolněny prostředky nezbytné pro realizaci programu NATURA 2000, a to navíc k sumě vyčleněné na rozvoj venkova dle finančních výhledů (tedy nikoli na úkor stávajících programů) a

| — | tyto prostředky budou následně vyhrazeny pro opatření programu NATURA 2000 (aby poté sloužily skutečně jen této důležité politice). |
| --- | --- |

—

tyto prostředky budou následně vyhrazeny pro opatření programu NATURA 2000 (aby poté sloužily skutečně jen této důležité politice).

| 3.5.6.1 | Proto Výbor navrhuje zachovat opatření dle článků 36 a 43 o kompenzaci ušlých příjmů v důsledku nevýhod v příslušných oblastech prostřednictvím programu NATURA 2000, doporučuje však odstranit z opatření 53 část týkající se financování provozu sítě NATURA 2000, jež musí spadat do zvláštního programu. |
| --- | --- |

3.5.6.1

Proto Výbor navrhuje zachovat opatření dle článků 36 a 43 o kompenzaci ušlých příjmů v důsledku nevýhod v příslušných oblastech prostřednictvím programu NATURA 2000, doporučuje však odstranit z opatření 53 část týkající se financování provozu sítě NATURA 2000, jež musí spadat do zvláštního programu.

Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 53: Ochrana, modernizace a péče o národní dědictví

Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bodě iv) je určena k úhradě činností týkajících se výchovy v oblasti životního prostředí, a zlepšování turistického ruchu a vypracování plánů ochrany a řízení týkajících se lokalit NATURA 2000 a dalších míst vysoké přírodní hodnoty“.

| 3.6 | Ačkoli Výbor vítá, že Komise uznává nutnost kompenzovat přirozené znevýhodnění horských oblastí, vyjadřuje svoji pochybnost nad Komisí navrhovaným řešením pro oblasti se značným znevýhodněním. Toto řešení znamená jednak menší počet takových oblastí a za druhé snižuje intenzitu podpory ze strany Společenství. Proto Výbor připomíná, že v rozdělení do oblastí se značným přírodním znevýhodněním musejí být zahrnuty přírodní faktory (agronomické, klimatické, hydrické). Shluk mírných přírodních znevýhodnění totiž představuje skutečné překážky rozvoje venkovských oblastí. Výbor navíc pro oblasti, jež by nespadaly do kategorie oblastí se značným přírodním znevýhodněním, navrhuje sestupnou míru podpory ze strany Společenství, stejně jako je tomu u regionální politiky. Tento „phasing out“ program by umožnil zeslabit ekonomické výkyvy v zemědělských provozech. |
| --- | --- |

3.6

Ačkoli Výbor vítá, že Komise uznává nutnost kompenzovat přirozené znevýhodnění horských oblastí, vyjadřuje svoji pochybnost nad Komisí navrhovaným řešením pro oblasti se značným znevýhodněním. Toto řešení znamená jednak menší počet takových oblastí a za druhé snižuje intenzitu podpory ze strany Společenství. Proto Výbor připomíná, že v rozdělení do oblastí se značným přírodním znevýhodněním musejí být zahrnuty přírodní faktory (agronomické, klimatické, hydrické). Shluk mírných přírodních znevýhodnění totiž představuje skutečné překážky rozvoje venkovských oblastí. Výbor navíc pro oblasti, jež by nespadaly do kategorie oblastí se značným přírodním znevýhodněním, navrhuje sestupnou míru podpory ze strany Společenství, stejně jako je tomu u regionální politiky. Tento „phasing out“ program by umožnil zeslabit ekonomické výkyvy v zemědělských provozech.

3.6.1   Návrh Výboru na úpravu textu (přidat nový bod 5.) článku „Článek 37: Agroenvironmentální platby a platby ve prospěch dobrých životních podmínek zvířat

[...]

| 5. | Předpokládá se období tzv. phasing out po dobu 5 let se sestupnou platbou zemědělcům pocházejícím z oblastí, jež dále nespadají do oblastí se značným přírodním znevýhodněním (čl. 47 odst. 3 a) v důsledku změny statistických kategorií.“ |
| --- | --- |

5.

| 3.7 | Záměr Komise nezařadit předpisy pro provádění do nařízení „rozvoj venkova“ a aplikovat pružnější předpisy finančního plánování by mělo přinést skutečné zlepšení provádění nového nařízení „rozvoj venkova“. Jestliže Výbor podporuje princip zavést minimální sazby na osu, domnívá se, že návrh Komise neodpovídá jeho pohledu na toto téma. Existuje studie, jejíž výsledky ukázaly, že současné využití fondu Nařízení o rozvoji venkova úzce souvisí se specifiky zemědělských oblastí, venkovské krajiny zemí a regionů EU. Komise také zdůraznila, že reforma SZP přijatá v červnu 2003 bude mít různé dopady v různých venkovských oblastech. Proto je nutno zachovat součet minimálních sazeb na osu pod hranicí 50 %, aby zůstal zachován princip subsidiarity a bylo možno se přizpůsobit různým situacím na venkově v zemích Evropy. |
| --- | --- |

3.7

Záměr Komise nezařadit předpisy pro provádění do nařízení „rozvoj venkova“ a aplikovat pružnější předpisy finančního plánování by mělo přinést skutečné zlepšení provádění nového nařízení „rozvoj venkova“. Jestliže Výbor podporuje princip zavést minimální sazby na osu, domnívá se, že návrh Komise neodpovídá jeho pohledu na toto téma. Existuje studie, jejíž výsledky ukázaly, že současné využití fondu Nařízení o rozvoji venkova úzce souvisí se specifiky zemědělských oblastí, venkovské krajiny zemí a regionů EU. Komise také zdůraznila, že reforma SZP přijatá v červnu 2003 bude mít různé dopady v různých venkovských oblastech. Proto je nutno zachovat součet minimálních sazeb na osu pod hranicí 50 %, aby zůstal zachován princip subsidiarity a bylo možno se přizpůsobit různým situacím na venkově v zemích Evropy.

3.7.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 16: Rovnováha mezi prioritami

Finanční příspěvek Společenství každému ze tří cílů uvedených v článku 4 pokrývá alespoň 10 %
  15 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osy 1 a 3 uvedeného v hlavě IV kapitole I oddíle I a III a 20 %
  25 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osu 2 uvedeného v oddíle II kapitoly I.“

| 3.8 | Proces hodnocení programů rozvoje venkova umožňuje zajistit dobré využití a vyšší účinnost komunitárních úvěrů. Výbor připomíná, že cíle veřejné politiky se vytyčují na základě budoucích potřeb a nikoli pouze na výsledcích plánování různých programů rozvoje venkova. Proto je zjednodušení administrativy navrhované Komisí méně účinné vzhledem k nadřazenému procesu hodnocení a bude mít málo přímých účinků ve prospěch konečného příjemce. |
| --- | --- |

3.8

Proces hodnocení programů rozvoje venkova umožňuje zajistit dobré využití a vyšší účinnost komunitárních úvěrů. Výbor připomíná, že cíle veřejné politiky se vytyčují na základě budoucích potřeb a nikoli pouze na výsledcích plánování různých programů rozvoje venkova. Proto je zjednodušení administrativy navrhované Komisí méně účinné vzhledem k nadřazenému procesu hodnocení a bude mít málo přímých účinků ve prospěch konečného příjemce.

| 3.9 | Výbor dále připomíná, že téma zjednodušení administrativy není v návrhu Komise dotaženo až ke konečnému příjemci. I když je tato otázka řešena především ve stanovisku k „Financování SZP“ (6), upřesňuje Výbor své znepokojení nad nepříliš výrazným zjednodušením postupů na straně konečného příjemce. Komise například v čl. 25 navrhuje zjednodušit podmínky modernizace zemědělských provozů tím, že již nepodmiňuje podporu na investice do zemědělských provozů existencí běžných odbytišť na trhu (druh výrobků, druh investice a předpokládané kapacity). Čl. 73 ovšem stanoví pevnou sedmiletou lhůtu splatnosti, dojde-li u investice k výrazné modifikaci. Toto nové pravidlo zesiluje kontroly, a tím pádem uvalí nová kritéria ekonomické proveditelnosti na již rozplánované projekty. Předpokládaná lhůta se konečně jeví jako příliš dlouhá vzhledem k povaze a rozsahu financovaných projektů. |
| --- | --- |

3.9

Výbor dále připomíná, že téma zjednodušení administrativy není v návrhu Komise dotaženo až ke konečnému příjemci. I když je tato otázka řešena především ve stanovisku k „Financování SZP“ (6), upřesňuje Výbor své znepokojení nad nepříliš výrazným zjednodušením postupů na straně konečného příjemce. Komise například v čl. 25 navrhuje zjednodušit podmínky modernizace zemědělských provozů tím, že již nepodmiňuje podporu na investice do zemědělských provozů existencí běžných odbytišť na trhu (druh výrobků, druh investice a předpokládané kapacity). Čl. 73 ovšem stanoví pevnou sedmiletou lhůtu splatnosti, dojde-li u investice k výrazné modifikaci. Toto nové pravidlo zesiluje kontroly, a tím pádem uvalí nová kritéria ekonomické proveditelnosti na již rozplánované projekty. Předpokládaná lhůta se konečně jeví jako příliš dlouhá vzhledem k povaze a rozsahu financovaných projektů.

| 3.10 | Výbor vítá skutečnost, že vypracování, řízení a hodnocení programů rozvoje venkova musejí být realizovány dle principu partnerství (čl. 6), zahrnujícího konzultaci s hospodářskými a sociálními partnery. Výbor žádá, aby opatření byla povinně uplatňována a aby všichni zástupci hospodářských a sociálních oblastí venkova měli plné právo stát se účastníky sítě rozvoje venkova na evropské, národní a regionální úrovni. Výbor by se dále rád zúčastnil v roli pozorovatele výboru „rozvoje venkova“, jehož existenci předpokládá čl. 95, aby též dle čl. 7 rozhodnutí Rady (1999/468/ES) využil možnosti občanské společnosti účastnit se všech etap provádění politik Společenství. |
| --- | --- |

3.10

Výbor vítá skutečnost, že vypracování, řízení a hodnocení programů rozvoje venkova musejí být realizovány dle principu partnerství (čl. 6), zahrnujícího konzultaci s hospodářskými a sociálními partnery. Výbor žádá, aby opatření byla povinně uplatňována a aby všichni zástupci hospodářských a sociálních oblastí venkova měli plné právo stát se účastníky sítě rozvoje venkova na evropské, národní a regionální úrovni. Výbor by se dále rád zúčastnil v roli pozorovatele výboru „rozvoje venkova“, jehož existenci předpokládá čl. 95, aby též dle čl. 7 rozhodnutí Rady (1999/468/ES) využil možnosti občanské společnosti účastnit se všech etap provádění politik Společenství.

3.10.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 68: Evropská síť pro rozvoj venkova

Evropská síť pro rozvoj venkova pro spojení národních sítí, organizací zastupujících hospodářské a sociální subjekty,
  a vlád činných v oblasti rozvoje venkova do sítě na úrovni Společenství a Evropského hospodářského a sociálního výboru se zavádí podle čl. 67 odst. 1. se zavádí podle čl. 67 odst. 1.“

3.10.2   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 69: Národní venkovská síť

Každý členský stát založí národní venkovskou síť shromažďující všechny organizace zastupující hospodářské a sociální subjekty a správní orgány účastnící se rozvoje venkova, stejně jako instituci zastupující organizovanou občanskou společnost.“

4.   Konkrétní poznámky

| 4.1 | Výbor zdůrazňuje úsilí o vyjasnění, představované novým uspořádáním 26 opatření ve prospěch rozvoje venkova na třech zvláštních osách. Zdá se, že některá opatření by našla své opodstatnění spíše na ose III, neboť jejich uvedení do praxe čím dál více souvisí s celou oblastí územního plánování ve všech dílčích aspektech. Výbor proto navrhuje, aby opatření uvedená v čl. 28 (infrastruktura ve vztahu k vývoji zemědělských a lesnických sektorů), čl. 38 (nevýrobní investice do zemědělství) a čl. 46 (nevýrobní investice do lesnictví) byla převedena na osu III. |
| --- | --- |

4.1

Výbor zdůrazňuje úsilí o vyjasnění, představované novým uspořádáním 26 opatření ve prospěch rozvoje venkova na třech zvláštních osách. Zdá se, že některá opatření by našla své opodstatnění spíše na ose III, neboť jejich uvedení do praxe čím dál více souvisí s celou oblastí územního plánování ve všech dílčích aspektech. Výbor proto navrhuje, aby opatření uvedená v čl. 28 (infrastruktura ve vztahu k vývoji zemědělských a lesnických sektorů), čl. 38 (nevýrobní investice do zemědělství) a čl. 46 (nevýrobní investice do lesnictví) byla převedena na osu III.

| 4.2 | Výbor již připomněl význam podpory pro začínající mladé zemědělce a jejich setrvání v tomto sektoru, a to v rámci své zprávy o mladých zemědělcích vypracované v roce 2001. (7) Proto by toto téma mělo mít také prioritu v budoucím strategickém plánu pro rozvoj venkova a podmínky pro zahájení činnosti by se neměly omezit na jedinou formu podpory, jak navrhuje Komise v čl. 21 v návrhu nařízení. Je třeba také dohlédnout na to, aby příslušné částky nebyly snižovány. |
| --- | --- |

4.2

Výbor již připomněl význam podpory pro začínající mladé zemědělce a jejich setrvání v tomto sektoru, a to v rámci své zprávy o mladých zemědělcích vypracované v roce 2001. (7) Proto by toto téma mělo mít také prioritu v budoucím strategickém plánu pro rozvoj venkova a podmínky pro zahájení činnosti by se neměly omezit na jedinou formu podpory, jak navrhuje Komise v čl. 21 v návrhu nařízení. Je třeba také dohlédnout na to, aby příslušné částky nebyly snižovány.

4.2.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 21: Zahájení činnosti mladých zemědělců

| 2. | Podpora se poskytuje ve formě:






  — | jednorázové prémie až do maximální výše stanovené v příloze I; |
| --- | --- | --- |

2.

Podpora se poskytuje ve formě:

—

jednorázové prémie až do maximální výše stanovené v příloze I;

| — | snížení úroků z půjček sjednaných za účelem pokrytí nákladů spojených se zahájením činnosti. Částka rovná takto uspořené hodnotě nesmí překročit hodnotu jednorázové prémie.“ |
| --- | --- |

—

snížení úroků z půjček sjednaných za účelem pokrytí nákladů spojených se zahájením činnosti. Částka rovná takto uspořené hodnotě nesmí překročit hodnotu jednorázové prémie.“

4.2.2   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 23: Využití poradenských služeb

| c) | pomohla budoucím zemědělcům a potenciálním majitelům lesů nést náklady spojené s vypracováním podnikatelského projektu pro rozvoj jejich zemědělských a lesnických činností. |
| --- | --- |

c)

| 4.3 | Výbor upozorňuje na to, že ve více nových členských státech probíhá složitý proces transformace hospodaření na půdě, který ještě není beze zbytku ukončený. Proto je podmínka 10 let výkonu zemědělské činnosti pro poskytnutí podpory pro dřívější odchod do důchodu v těchto případech nepřiměřeně přísná. EHSV navrhuje přechodné období, během kterého by stačilo kratší vykonávání zemědělské činnosti s dodatečnou podmínkou práce v zemědělství po většinu produktivního života.“ |
| --- | --- |

4.3

Výbor upozorňuje na to, že ve více nových členských státech probíhá složitý proces transformace hospodaření na půdě, který ještě není beze zbytku ukončený. Proto je podmínka 10 let výkonu zemědělské činnosti pro poskytnutí podpory pro dřívější odchod do důchodu v těchto případech nepřiměřeně přísná. EHSV navrhuje přechodné období, během kterého by stačilo kratší vykonávání zemědělské činnosti s dodatečnou podmínkou práce v zemědělství po většinu produktivního života.“

4.3.1   Návrh výboru na úpravu textu: Článek 22: Dřívější odchod do důchodu, v části 2. „Převodce ...“ přibude odstavec d):

| „d) | Pro zemědělce z členských států, které vstoupily do Evropské unie 1.května 2004 platí po dobu 10 let přechodné období: výkon zemědělské činnosti po dobu 5 let před předáním podniku a za posledních 15 let před předáním minimálně polovinu svého produktivního života byli činní v zemědělství.“ |
| --- | --- |

„d)

Pro zemědělce z členských států, které vstoupily do Evropské unie 1.května 2004 platí po dobu 10 let přechodné období: výkon zemědělské činnosti po dobu 5 let před předáním podniku a za posledních 15 let před předáním minimálně polovinu svého produktivního života byli činní v zemědělství.“

| 4.4 | Komise navrhuje, aby podpora investic umožnila zvýšení konkurenceschopnosti zemědělských činností nebo jejich diverzifikaci. Výbor by rád upřesnil, že podpora investic nesmí být chápána pouze jako fyzická investice. Nehmotné investice do technologického pokroku nebo získání poznatků o kvalitě, ochraně životního prostředí a/nebo jiným zlepšením by rovněž měly být zahrnuty do příslušných opatření (čl. 25, čl. 27, čl. 31, čl. 50). |
| --- | --- |

4.4

Komise navrhuje, aby podpora investic umožnila zvýšení konkurenceschopnosti zemědělských činností nebo jejich diverzifikaci. Výbor by rád upřesnil, že podpora investic nesmí být chápána pouze jako fyzická investice. Nehmotné investice do technologického pokroku nebo získání poznatků o kvalitě, ochraně životního prostředí a/nebo jiným zlepšením by rovněž měly být zahrnuty do příslušných opatření (čl. 25, čl. 27, čl. 31, čl. 50).

| 4.4.1 | Zemědělský sektor se vyznačuje malým počtem žen, jak potvrzují následující údaje Evropské komise. Z přímých a strukturálních podpor tak těží především muži. To dokazuje, že je zapotřebí, aby se v rámci rozhodovacího procesu kladl větší důraz na podporu žen. Evropská unie musí vyvinout opatření, která by tomuto problému čelila a která by přispěla k zakládání podniků řízených ženami. Výbor doporučuje, aby se tento aspekt stal zvláštním bodem v rámci strategického programu Společenství. |
| --- | --- |

4.4.1

Zemědělský sektor se vyznačuje malým počtem žen, jak potvrzují následující údaje Evropské komise. Z přímých a strukturálních podpor tak těží především muži. To dokazuje, že je zapotřebí, aby se v rámci rozhodovacího procesu kladl větší důraz na podporu žen. Evropská unie musí vyvinout opatření, která by tomuto problému čelila a která by přispěla k zakládání podniků řízených ženami. Výbor doporučuje, aby se tento aspekt stal zvláštním bodem v rámci strategického programu Společenství.

| 4.5 | Čl. 27 se týká investic umožňujících zvýšení přidané hodnoty u primární zemědělské a lesnické výroby. Omezuje tak možnost získat podporu na základě velikosti podniku. Výbor připomíná, že v rámci konsolidace hospodářských činností ve venkovském prostředí je navrhované omezení příliš limitující a nebude moci nabídnout skutečnou příležitost rozvíjet hospodářské činnosti ve venkovském prostředí. Podniky typu zemědělských družstev či zemědělsko-potravinářské podniky s obratem převyšujícím 10 miliónů eur a s více než 50 zaměstnanci nemusejí nutně mít snazší přístup k úvěrům než malé podniky a představují nezanedbatelný zdroj zaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.5

Čl. 27 se týká investic umožňujících zvýšení přidané hodnoty u primární zemědělské a lesnické výroby. Omezuje tak možnost získat podporu na základě velikosti podniku. Výbor připomíná, že v rámci konsolidace hospodářských činností ve venkovském prostředí je navrhované omezení příliš limitující a nebude moci nabídnout skutečnou příležitost rozvíjet hospodářské činnosti ve venkovském prostředí. Podniky typu zemědělských družstev či zemědělsko-potravinářské podniky s obratem převyšujícím 10 miliónů eur a s více než 50 zaměstnanci nemusejí nutně mít snazší přístup k úvěrům než malé podniky a představují nezanedbatelný zdroj zaměstnanosti.

| 4.5.1 | Přesto musí být podpora v rámci EZFRV a žádané přidané hodnoty pro primární zemědělskou výrobu vyhrazena pro transformační činnosti, jež skutečně přinášejí přidanou hodnotu pro primární zemědělskou výrobu v místním a územním měřítku a zhodnocují praxi, půdu, místní tradice a inovace. V tomto duchu musí být součástí poslání EZFRV také podpora spolupráce a dohod mezi různými aktéry zemědělsko-potravinářského a lesnického sektoru na místní úrovni. |
| --- | --- |

4.5.1

Přesto musí být podpora v rámci EZFRV a žádané přidané hodnoty pro primární zemědělskou výrobu vyhrazena pro transformační činnosti, jež skutečně přinášejí přidanou hodnotu pro primární zemědělskou výrobu v místním a územním měřítku a zhodnocují praxi, půdu, místní tradice a inovace. V tomto duchu musí být součástí poslání EZFRV také podpora spolupráce a dohod mezi různými aktéry zemědělsko-potravinářského a lesnického sektoru na místní úrovni.

4.5.2   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 27: Přidání hodnoty k primární zemědělské a lesnické produkci

| 2. | Podpora podle odstavce 1 je omezena na mikropodniky, a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES a rovněž sdružení složená z výrobců. V případě lesnické produkce se podpora omezuje na mikropodniky.“ |
| --- | --- |

2.

Podpora podle odstavce 1 je omezena na mikropodniky, a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES a rovněž sdružení složená z výrobců. V případě lesnické produkce se podpora omezuje na mikropodniky.“

a

a střední

a rovněž sdružení složená z výrobců.

| 4.6 | Znění čl. 28 podle všeho zcela nepokrývá činnosti, jež vyhovují současnému nařízení o rozvoji venkova. Proto Výbor navrhuje, aby bylo v tomto článku výslovně zmíněno scelování pozemků. Provádění scelování musí respektovat krajinu a musí se týkat pouze zemědělství. |
| --- | --- |

4.6

Znění čl. 28 podle všeho zcela nepokrývá činnosti, jež vyhovují současnému nařízení o rozvoji venkova. Proto Výbor navrhuje, aby bylo v tomto článku výslovně zmíněno scelování pozemků. Provádění scelování musí respektovat krajinu a musí se týkat pouze zemědělství.

4.6.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 28: Infrastruktura týkající se rozvoje a přizpůsobení zemědělství a lesnictví

Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě iv) se může týkat především scelování pozemků či činností souvisejících s přístupem k zemědělským podnikům a lesům, dodávkám energie a vodohospodářství.“

scelování pozemků či

| 4.7 | Výbor připomíná, že ze znění článku, obzvláště ve francouzské verzi, jasně nevyplývá, jsou-li tato opatření povinná, či nikoli. Proto Výbor navrhuje upravit znění čl. 37 o agroenvironmentálních opatřeních a zajištění dobrých životních podmínek zvířat tak, aby bylo zřejmé, která z těchto opatření zůstávají povinnými v souladu se současným platným nařízením. |
| --- | --- |

4.7

Výbor připomíná, že ze znění článku, obzvláště ve francouzské verzi, jasně nevyplývá, jsou-li tato opatření povinná, či nikoli. Proto Výbor navrhuje upravit znění čl. 37 o agroenvironmentálních opatřeních a zajištění dobrých životních podmínek zvířat tak, aby bylo zřejmé, která z těchto opatření zůstávají povinnými v souladu se současným platným nařízením.

4.7.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Článek 37 – Agroenvironment a platby za zajištění dobrých životních podmínek zvířat

| 1. | Členské státy musejí poskytnout dostupnou podporu uvedenou v čl. 34 písm. a) bodě iv) pro svá území podle konkrétních potřeb.“ |
| --- | --- |

1.

Členské státy musejí poskytnout dostupnou podporu uvedenou v čl. 34 písm. a) bodě iv) pro svá území podle konkrétních potřeb.“

| 4.8 | Jak se zdůrazňuje v odst. 3.4, fond EZFRV nesmí být jediným finančním nástrojem na podporu venkovských oblastí bez použití dalších. Proto Výbor navrhuje vypustit z čl. 57 „Osvojování dovedností a oživení“ písmena c) a d). Evropský sociální fond musí mít možnost zasáhnout do školení řídicích pracovníků a volených místních zástupců zodpovědných za místní rozvoj. Navíc pokud daný projekt probíhá v souladu s iniciativou Leader, bude možno částečně financovat místní reklamní akce. |
| --- | --- |

4.8

Jak se zdůrazňuje v odst. 3.4, fond EZFRV nesmí být jediným finančním nástrojem na podporu venkovských oblastí bez použití dalších. Proto Výbor navrhuje vypustit z čl. 57 „Osvojování dovedností a oživení“ písmena c) a d). Evropský sociální fond musí mít možnost zasáhnout do školení řídicích pracovníků a volených místních zástupců zodpovědných za místní rozvoj. Navíc pokud daný projekt probíhá v souladu s iniciativou Leader, bude možno částečně financovat místní reklamní akce.

| 4.9 | Výbor není příznivcem návrhu zřídit výkonnostní rezervu, jako je tomu u regionální politiky, a přidělit její čerpání k ose Leader. Zkušenost členských států se zavedením výkonnostní rezervy v rámci regionální politiky totiž ukázala, že toto opatření je častěji spíše zdrojem frustrace, než „reklamy“. I když definice kritérií hodnocení v čl. 92 zůstane záměrně široká, nevysvětluje Komise, jak tato rezerva souvisí se strategickými cíli stanovenými na úrovni Společenství. Rozhodnutí vyčlenit tuto rezervu konečně nebude mít až do roku 2011 žádný účinek na úrovni Místních akčních skupin. Zbudou tak pouhé dva roky na hledání nových projektů financovaných nezanedbatelnou částí rozpočtu (2,6 miliardy eur) a nových národních programů spolufinancování, jež v době plánování nejsou garantovány. Proto Výbor doporučuje vypustit čl. 92 a žádá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost iniciativě Leader v rámci strategického plánu Společenství a schvalovací fáze programů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

4.9

Výbor není příznivcem návrhu zřídit výkonnostní rezervu, jako je tomu u regionální politiky, a přidělit její čerpání k ose Leader. Zkušenost členských států se zavedením výkonnostní rezervy v rámci regionální politiky totiž ukázala, že toto opatření je častěji spíše zdrojem frustrace, než „reklamy“. I když definice kritérií hodnocení v čl. 92 zůstane záměrně široká, nevysvětluje Komise, jak tato rezerva souvisí se strategickými cíli stanovenými na úrovni Společenství. Rozhodnutí vyčlenit tuto rezervu konečně nebude mít až do roku 2011 žádný účinek na úrovni Místních akčních skupin. Zbudou tak pouhé dva roky na hledání nových projektů financovaných nezanedbatelnou částí rozpočtu (2,6 miliardy eur) a nových národních programů spolufinancování, jež v době plánování nejsou garantovány. Proto Výbor doporučuje vypustit čl. 92 a žádá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost iniciativě Leader v rámci strategického plánu Společenství a schvalovací fáze programů rozvoje venkova.

reklamy

| 4.10 | Výbor vyjadřuje potěšení nad návrhem Komise ve prospěch vybudování služeb na pomoc zemědělským podnikům. Toto opatření v minulosti prokázalo, že přispívá k atraktivitě venkovského prostředí a vytváření pracovních míst. Maximální doba pro vybudování služeb se však jeví jako příliš krátká na to, aby byla zajištěna trvalá funkčnost tohoto typu služeb. |
| --- | --- |

4.10

Výbor vyjadřuje potěšení nad návrhem Komise ve prospěch vybudování služeb na pomoc zemědělským podnikům. Toto opatření v minulosti prokázalo, že přispívá k atraktivitě venkovského prostředí a vytváření pracovních míst. Maximální doba pro vybudování služeb se však jeví jako příliš krátká na to, aby byla zajištěna trvalá funkčnost tohoto typu služeb.

4.10.1   Návrh Výboru na úpravu textu: „Čl. 24: Zavedení služeb týkajících se řízení, pomocných služeb a poradenství

Pomoc uvedená v čl. 19 písm. a) bodě v) na úhradu nákladů vyplývajících ze zavádění a rozvoje služeb týkajících se řízení, pomocných služeb a poradenství; se poskytuje po dobu nejvýše 5
  sedmi let od jejich založení a je snižována“.

a rozvoje

5

sedmi

od jejich založení

| 4.11 | Podpora podnikání a posílení ekonomické sítě dle článku 49 nemůže být vyhrazena pouze pro případy zakládání a rozvoje mikropodniků, ale také pro oživení podniků existujících a musí zahrnovat podporu pro přechod. V souladu s různými stanovisky Výboru k politice podnikání žádá Výbor o doplnění článku 49 písm. a) ii) následovně: „...podporu zakládaní, oživení a rozvoje mikropodniků ...“. |
| --- | --- |

4.11

Podpora podnikání a posílení ekonomické sítě dle článku 49 nemůže být vyhrazena pouze pro případy zakládání a rozvoje mikropodniků, ale také pro oživení podniků existujících a musí zahrnovat podporu pro přechod. V souladu s různými stanovisky Výboru k politice podnikání žádá Výbor o doplnění článku 49 písm. a) ii) následovně: „...podporu zakládaní, oživení a rozvoje mikropodniků ...“.

„...podporu zakládaní, oživení

| 4.12 | Program pro zemědělství a životní prostředí přispívá z ekologického hlediska k vytváření pozitivních vnějších rámcových podmínek (m.j. snížení eroze a dezertifikace, zlepšení kvality vody a úsporám spotřeby vody, udržení biodiverzity prostřednictvím ochrany jednotlivých živočišných a rostlinných druhů), proto je nutné, aby s ohledem na tyto vnější podmínky byla zachována motivační opatření. |
| --- | --- |

4.12

Program pro zemědělství a životní prostředí přispívá z ekologického hlediska k vytváření pozitivních vnějších rámcových podmínek (m.j. snížení eroze a dezertifikace, zlepšení kvality vody a úsporám spotřeby vody, udržení biodiverzity prostřednictvím ochrany jednotlivých živočišných a rostlinných druhů), proto je nutné, aby s ohledem na tyto vnější podmínky byla zachována motivační opatření.

4.12.1   Návrh Výboru na pozměnění článku 37, odst. 4

| „4. | Platby jsou poskytovány ročně a slouží ke krytí dodatečných nákladů a ztrát na příjmech v souvislosti s podepsanými závazky, a s motivačními opatřeními, jako vyrovnání za provedení zemědělských opatření pro životní prostředí a případně ke krytí transakčních nákladů.
  V tomto případě budou příjemci budou vybráni na základě výběrového řízení, podle kritérií hospodářské výkonnosti a dopadu na životní prostředí a zootechniku.
  Maximální výška podpor je určena v dodatku I.“ |
| --- | --- |

„4.

Platby jsou poskytovány ročně a slouží ke krytí dodatečných nákladů a ztrát na příjmech v souvislosti s podepsanými závazky, a s motivačními opatřeními, jako vyrovnání za provedení zemědělských opatření pro životní prostředí a případně ke krytí transakčních nákladů.

V tomto případě budou příjemci budou vybráni na základě výběrového řízení, podle kritérií hospodářské výkonnosti a dopadu na životní prostředí a zootechniku.

Maximální výška podpor je určena v dodatku I.“

| 4.13 | Pro zajištění podpory a povzbuzení zakládání a oživení malých podniků a mikropodniků ve venkovském prostředí a v souladu s body odůvodnění rozhodnutí Rady a Parlamentu o víceletém programu ze dne 12. července 2004 žádá Výbor Komisi a Evropský investiční fond o provedení nových opatření zaměřených na podporu a rozvoj využití finančních nástrojů, především záruky malého a středního podnikání, ze strany podniků ve venkovském prostředí. Kromě toho žádá EIF a Komisi o prostudování možnosti komplementarity nebo doplnění mezi fondy EZFRV, ESF a ERDF a nástroji EIF s cílem zvýšit a zjednodušit podporu investic do zakládání a oživování podniků ve venkovském prostředí. |
| --- | --- |

4.13

Pro zajištění podpory a povzbuzení zakládání a oživení malých podniků a mikropodniků ve venkovském prostředí a v souladu s body odůvodnění rozhodnutí Rady a Parlamentu o víceletém programu ze dne 12. července 2004 žádá Výbor Komisi a Evropský investiční fond o provedení nových opatření zaměřených na podporu a rozvoj využití finančních nástrojů, především záruky malého a středního podnikání, ze strany podniků ve venkovském prostředí. Kromě toho žádá EIF a Komisi o prostudování možnosti komplementarity nebo doplnění mezi fondy EZFRV, ESF a ERDF a nástroji EIF s cílem zvýšit a zjednodušit podporu investic do zakládání a oživování podniků ve venkovském prostředí.

| 4.14 | Komise ve svém návrhu zdůrazňuje, že opatření osy „Územní plánování“ musejí motivovat především zemědělce a lesníky, aby své pozemky spravovali s využitím metod vyhovujících nutné ochraně krajiny. Výbor podotýká, že Komise nenavrhuje přehodnocení maximálních výší podpor pro agro-environmentální opatření oproti návrhu z roku 1999. |
| --- | --- |

4.14

Komise ve svém návrhu zdůrazňuje, že opatření osy „Územní plánování“ musejí motivovat především zemědělce a lesníky, aby své pozemky spravovali s využitím metod vyhovujících nutné ochraně krajiny. Výbor podotýká, že Komise nenavrhuje přehodnocení maximálních výší podpor pro agro-environmentální opatření oproti návrhu z roku 1999.

| 4.15 | Výbor očekává v nařízení ustanovení skutečnosti, že mohou být na základě programu EZFRV podporována, obzvláště v „On-Farming“, i opatření členských států k udržení a využití genetických zdrojů. |
| --- | --- |

4.15

Výbor očekává v nařízení ustanovení skutečnosti, že mohou být na základě programu EZFRV podporována, obzvláště v „On-Farming“, i opatření členských států k udržení a využití genetických zdrojů.

5.   Závěry

| 5.1 | Legislativní návrh Komise týkající se podpory rozvoje venkova významnou měrou souzní se závěry konference v Salcburku. Výbor tomuto tématu věnuje velkou pozornost a děkuje Komisi za vysokou úroveň spolupráce se členy Výboru. Výbor na prvním místě připomíná, že fond EZFRV nemůže sám o sobě řešit veškerou problematiku rozvoje venkova. Měly by proto být prozkoumány možnosti začlenit do řešení problému také fondy FEDER (Evropský fond pro regionální rozvoj) a FSE (Evropský sociální fond, ESF). |
| --- | --- |

5.1

Legislativní návrh Komise týkající se podpory rozvoje venkova významnou měrou souzní se závěry konference v Salcburku. Výbor tomuto tématu věnuje velkou pozornost a děkuje Komisi za vysokou úroveň spolupráce se členy Výboru. Výbor na prvním místě připomíná, že fond EZFRV nemůže sám o sobě řešit veškerou problematiku rozvoje venkova. Měly by proto být prozkoumány možnosti začlenit do řešení problému také fondy FEDER (Evropský fond pro regionální rozvoj) a FSE (Evropský sociální fond, ESF).

| 5.2 | Rozvoj venkovských oblastí samozřejmě podléhá principu územní soudržnosti. Výbor nicméně připomíná, že chceme-li zajistit trvalý hospodářský a sociální charakter těchto území, bude nutné vzít v potaz přínos Společné zemědělské politiky a jejích dvou pilířů pro vytváření pracovních míst na celém území Evropské unie, především díky rozvoji konkurenceschopných zemědělských i nezemědělských činností založených na inovaci. Proto Výbor žádá Komisi a Radu, aby do průběžného hodnocení Lisabonské strategie byly integrovány nové směry Společné zemědělské politiky. |
| --- | --- |

5.2

Rozvoj venkovských oblastí samozřejmě podléhá principu územní soudržnosti. Výbor nicméně připomíná, že chceme-li zajistit trvalý hospodářský a sociální charakter těchto území, bude nutné vzít v potaz přínos Společné zemědělské politiky a jejích dvou pilířů pro vytváření pracovních míst na celém území Evropské unie, především díky rozvoji konkurenceschopných zemědělských i nezemědělských činností založených na inovaci. Proto Výbor žádá Komisi a Radu, aby do průběžného hodnocení Lisabonské strategie byly integrovány nové směry Společné zemědělské politiky.

| 5.3 | Ústředním bodem zde zůstává otázka rozpočtu. Výbor považuje rozpočtové návrhy Komise za skromné a stabilní (1,24 % HND). To vede Výbor ke kritickému pohledu na celkovou integraci iniciativy Natura 2000 do fondu EZFRV, neboť ta by pak představovala téměř polovinu rozpočtu fondu EZFRV. Za daného vývoje národních programů spolufinancování je paradoxní ztrojnásobení částky vyčleněné na Leader. Výbor také připomíná, že finanční návrh Komise představuje minimální základ pro diskusi, bez nějž by budoucí politika rozvoje venkova nemohla konkrétně sledovat strategii trvalého rozvoje ani Lisabonskou strategii konkurenceschopné Evropy s plnou zaměstnaností. |
| --- | --- |

5.3

Ústředním bodem zde zůstává otázka rozpočtu. Výbor považuje rozpočtové návrhy Komise za skromné a stabilní (1,24 % HND). To vede Výbor ke kritickému pohledu na celkovou integraci iniciativy Natura 2000 do fondu EZFRV, neboť ta by pak představovala téměř polovinu rozpočtu fondu EZFRV. Za daného vývoje národních programů spolufinancování je paradoxní ztrojnásobení částky vyčleněné na Leader. Výbor také připomíná, že finanční návrh Komise představuje minimální základ pro diskusi, bez nějž by budoucí politika rozvoje venkova nemohla konkrétně sledovat strategii trvalého rozvoje ani Lisabonskou strategii konkurenceschopné Evropy s plnou zaměstnaností.

| 5.4 | Výbor se tím spíše obává reakcí na diskuse o rozpočtu při provádění budoucí politiky rozvoje venkova. Komise totiž ve svém termínovém kalendáři předpokládá přijetí programů rozvoje venkova před koncem roku 2006, pro členské státy však bude obtížné dosáhnout rychlé interinstitucionální dohody o finančních perspektivách. Výbor proto vyjadřuje přání, aby Komise co nejdříve předložila hlavní body budoucího strategického plánu Společenství, třebaže příslušná nařízení budou přijata teprve později. |
| --- | --- |

5.4

Výbor se tím spíše obává reakcí na diskuse o rozpočtu při provádění budoucí politiky rozvoje venkova. Komise totiž ve svém termínovém kalendáři předpokládá přijetí programů rozvoje venkova před koncem roku 2006, pro členské státy však bude obtížné dosáhnout rychlé interinstitucionální dohody o finančních perspektivách. Výbor proto vyjadřuje přání, aby Komise co nejdříve předložila hlavní body budoucího strategického plánu Společenství, třebaže příslušná nařízení budou přijata teprve později.

| 5.5 | Výbor také Komisi, Evropskému parlamentu a Radě předkládá další návrhy na úpravu dle politických směrů přijatých na konferenci v Salcburku, jako jsou zachování vazby mezi 1. a 2. pilířem SZP, princip subsidiarity plánování opatření a další zjednodušení pro konečné příjemce. Proto Výbor vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost tomuto tématu, zejména během schvalovací fáze programů rozvoje venkova, a dotázala se členských států, jak přispěly k úsilí o zjednodušení postupů pro konečné příjemce. |
| --- | --- |

5.5

Výbor také Komisi, Evropskému parlamentu a Radě předkládá další návrhy na úpravu dle politických směrů přijatých na konferenci v Salcburku, jako jsou zachování vazby mezi 1. a 2. pilířem SZP, princip subsidiarity plánování opatření a další zjednodušení pro konečné příjemce. Proto Výbor vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost tomuto tématu, zejména během schvalovací fáze programů rozvoje venkova, a dotázala se členských států, jak přispěly k úsilí o zjednodušení postupů pro konečné příjemce.

| 5.6 | Výbor vyjadřuje přání, aby v budoucnu a během prováděcí fáze této politiky byl úzkým spolupracovníkem v rozhodovacím procesu, a mohl tak vyjádřit své stanovisko k strategickému plánu Společenství a dohlížet na náležité konzultace se zástupci organizované občanské společnosti při přípravě programů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

5.6

Výbor vyjadřuje přání, aby v budoucnu a během prováděcí fáze této politiky byl úzkým spolupracovníkem v rozhodovacím procesu, a mohl tak vyjádřit své stanovisko k strategickému plánu Společenství a dohlížet na náležité konzultace se zástupci organizované občanské společnosti při přípravě programů rozvoje venkova.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Úř. věstník C 302 ze dne 7.12.2004, str. 53-59.

1

(2)  Stanovisko CESE 126/2005, zpravodaj : pan Kienle.

2

(3)  Úř. věstník C 302 ze dne 7.12.2004, str. 53-59.

3

(4)  Úř. věstník C 302 ze dne 7.12.2004, str. 53-59 .

4

(5)  Stanovisko EHSV 136/2005, zpravodaj: pan Ribbe.

5

(6)  Stanovisko CESE 126/2005, zpravodaj: pan Kienle.

6

(7)  Stanovisko EHSV na téma „Nová ekonomika, znalostní společnost a rozvoj venkova – perspektivy pro mladé zemědělce“, zpravodajka: paní SÁNCHEZ MIGUEL; 17.10.2001; Úř. věst. C 36 ze dne 8.2.2002.

7

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrh byl zamítnut, ale obdržel minimálně čtvrtinu platných hlasů:

Pozměňovací návrh 3

Zrušit odstavce 3.5.3 a 3.5.4

Výsledek hlasování

Hlasy pro: 31

Hlasy proti: 69

Zdrželo se hlasování: 10

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/41

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sociální dimenze globalizace – přispění politiky EU k zajištění podpory všech obyvatel

COM(2004) 383 final

(2005/C 234/10)

Dne 26. května 2004 se Komise rozhodla konzultovat podle článku 262 Smlouvy o založení Evropského společenství Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci Sociální dimenze globalizace – přispění politiky EU k zajištění podpory všech obyvatel.

Specializovaná sekce „Vnější vztahy“, která zodpovídala za přípravu podkladů pro výbor na uvedené téma, přijala své stanovisko dne 15. února 2005. Zpravodaji byli pan Tom Etty a paní Renate Hornung-Draus.

Na svém 415. plenárním zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005 (zasedání dne 9. března) Evropský hospodářský a sociální výbor přijal následující stanovisko 59 hlasy pro, 15 hlasy proti, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Obecný komentář

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 1.1 | vítá Sdělení Komise o sociální dimenzi globalizace – přispění politiky EU k rozšíření přínosů na všechny (COM (2004) 383 final), které rozvádí osobitou úlohu, jíž může Evropská unie přispět k tomu, aby se globalizace stala procesem spravedlivým ke všem lidem; |
| --- | --- |

1.1

vítá Sdělení Komise o sociální dimenzi globalizace – přispění politiky EU k rozšíření přínosů na všechny (COM (2004) 383 final), které rozvádí osobitou úlohu, jíž může Evropská unie přispět k tomu, aby se globalizace stala procesem spravedlivým ke všem lidem;

| 1.2 | věří, že Evropská unie může díky své vlastní historii a zkušenostem z rozsáhlé a úspěšné regionální integrace významným způsobem přispět k formování sociální dimenze globalizace, i když netvrdí, že EU představuje model, který lze využít po celém světě do všech detailů; |
| --- | --- |

1.2

věří, že Evropská unie může díky své vlastní historii a zkušenostem z rozsáhlé a úspěšné regionální integrace významným způsobem přispět k formování sociální dimenze globalizace, i když netvrdí, že EU představuje model, který lze využít po celém světě do všech detailů;

| 1.3 | bere na vědomí výsledky zvláštního slyšení, které se uskutečnilo dne 17. prosince 2004. Tohoto slyšení se zúčastnili experti z MOP, Světové banky a MMF, aby prezentovali své představy o budoucí úloze svých organizací, pokud jde o sociální dimenzi globalizace. (1) EHSV zveřejní zprávu z tohoto zvláštního zasedání i příspěvky jednotlivých řečníků; |
| --- | --- |

1.3

bere na vědomí výsledky zvláštního slyšení, které se uskutečnilo dne 17. prosince 2004. Tohoto slyšení se zúčastnili experti z MOP, Světové banky a MMF, aby prezentovali své představy o budoucí úloze svých organizací, pokud jde o sociální dimenzi globalizace. (1) EHSV zveřejní zprávu z tohoto zvláštního zasedání i příspěvky jednotlivých řečníků;

| 1.4 | podtrhuje význam hodnotového přístupu ke globalizaci, pokud jde o ty koncepce, které tvoří podstatu sociální tržní ekonomiky. Jde o takové pojmy, jako jsou osobní odpovědnost, respektování právního řádu, respektování jednotlivce a majetku, průhlednost, poctivost, lidská důstojnost, rovnost a svoboda, základní práva odborů a pracujících, zdravé pracovní vztahy, obecný přístup ke vzdělání a odborné přípravě bez rozdílu pohlaví a vysoká úroveň sociální ochrany. O tyto pojmy se opírají klíčové prvky přístupu EU ke globalizaci:






  — | pevné institucionální struktury |
| --- | --- | --- |

1.4

podtrhuje význam hodnotového přístupu ke globalizaci, pokud jde o ty koncepce, které tvoří podstatu sociální tržní ekonomiky. Jde o takové pojmy, jako jsou osobní odpovědnost, respektování právního řádu, respektování jednotlivce a majetku, průhlednost, poctivost, lidská důstojnost, rovnost a svoboda, základní práva odborů a pracujících, zdravé pracovní vztahy, obecný přístup ke vzdělání a odborné přípravě bez rozdílu pohlaví a vysoká úroveň sociální ochrany. O tyto pojmy se opírají klíčové prvky přístupu EU ke globalizaci:

—

pevné institucionální struktury

| — | účinné veřejné služby a služby v obecném zájmu |
| --- | --- |

—

účinné veřejné služby a služby v obecném zájmu

| — | silný sociální a občanský dialog |
| --- | --- |

—

silný sociální a občanský dialog

| — | investice do lidského kapitálu a |
| --- | --- |

—

investice do lidského kapitálu a

| — | kvalita zaměstnání; |
| --- | --- |

—

kvalita zaměstnání;

| 1.5 | souhlasí s Evropskou komisí, že globální tržní ekonomika přinesla řadu významných výhod a má velký přínos, pokud jde o hospodářský, politický a sociální rozvoj, a že vytváří nové a lepší pracovní příležitosti; uznává též závěry Světové komise pro sociální dimenzi globalizace (WCSDG), že doposud převládala taková opatření o otevření trhu a finanční a ekonomické aspekty, které nehleděly na své sociální důsledky, a že tyto předpisy a politiky jsou výsledkem systému globální správy, který není dostatečně vnímavý k zájmům a potřebám slabších aktérů; |
| --- | --- |

1.5

souhlasí s Evropskou komisí, že globální tržní ekonomika přinesla řadu významných výhod a má velký přínos, pokud jde o hospodářský, politický a sociální rozvoj, a že vytváří nové a lepší pracovní příležitosti; uznává též závěry Světové komise pro sociální dimenzi globalizace (WCSDG), že doposud převládala taková opatření o otevření trhu a finanční a ekonomické aspekty, které nehleděly na své sociální důsledky, a že tyto předpisy a politiky jsou výsledkem systému globální správy, který není dostatečně vnímavý k zájmům a potřebám slabších aktérů;

| 1.6 | odkazuje se na nedávnou studii Světové banky, (2) která ukazuje, že otevření trhů a ekonomická integrace přispěly ke značnému ekonomickému pokroku v rozvojových zemích, kterým se tak podařilo vstoupit na celosvětové výrobní trhy a trhy služeb. Spolu s další studií Světové banky z února 2003, která se zabývá snižováním mzdových nerovností a mzdové diskriminace a též vlivem míry sdružování dělníků do odborů na výkon hospodářství a zdravými pracovními vztahy, (3) tato studie podtrhuje význam rovnováhy mezi ekonomickými a sociálními hodnotami jako koncepce, již WCSDG prosazuje ve vztahu k problematice chudoby v globalizujícím se světě; |
| --- | --- |

1.6

odkazuje se na nedávnou studii Světové banky, (2) která ukazuje, že otevření trhů a ekonomická integrace přispěly ke značnému ekonomickému pokroku v rozvojových zemích, kterým se tak podařilo vstoupit na celosvětové výrobní trhy a trhy služeb. Spolu s další studií Světové banky z února 2003, která se zabývá snižováním mzdových nerovností a mzdové diskriminace a též vlivem míry sdružování dělníků do odborů na výkon hospodářství a zdravými pracovními vztahy, (3) tato studie podtrhuje význam rovnováhy mezi ekonomickými a sociálními hodnotami jako koncepce, již WCSDG prosazuje ve vztahu k problematice chudoby v globalizujícím se světě;

| 1.7 | konstatuje, že i když globalizace přinesla mnohá pozitiva, ve světě stále zůstává jedním z nejvážnějších problémů chudoba, kterou lze dát do přímé souvislosti s nárůstem neformální ekonomiky jako příčinu i důsledek; |
| --- | --- |

1.7

konstatuje, že i když globalizace přinesla mnohá pozitiva, ve světě stále zůstává jedním z nejvážnějších problémů chudoba, kterou lze dát do přímé souvislosti s nárůstem neformální ekonomiky jako příčinu i důsledek;

| 1.8 | konstatuje, že problémy týkající se chudoby přetrvávají zejména v zemích, které jsou z globalizace vyloučeny: dvě miliardy lidí na světě žijících pod hranicí chudoby žije zejména v zemích, které nejsou přímo zapojeny do globalizace a riskují, že zůstanou vytěsněny ze světové ekonomiky; |
| --- | --- |

1.8

konstatuje, že problémy týkající se chudoby přetrvávají zejména v zemích, které jsou z globalizace vyloučeny: dvě miliardy lidí na světě žijících pod hranicí chudoby žije zejména v zemích, které nejsou přímo zapojeny do globalizace a riskují, že zůstanou vytěsněny ze světové ekonomiky;

| 1.9 | potvrzuje, že i rozvojové země, které lze zařadit mezi nově vznikající tržní ekonomiky s vysokou mírou růstu, mají problémy a že se chudobu podaří potlačit pouze tehdy, podaří-li se snížit nerovnosti a zavést konkurenceschopnou formální ekonomiku a účinné sociální politiky; |
| --- | --- |

1.9

potvrzuje, že i rozvojové země, které lze zařadit mezi nově vznikající tržní ekonomiky s vysokou mírou růstu, mají problémy a že se chudobu podaří potlačit pouze tehdy, podaří-li se snížit nerovnosti a zavést konkurenceschopnou formální ekonomiku a účinné sociální politiky;

| 1.10 | souhlasí s jedním z klíčových závěrů zprávy WCSDG, že výchozím místem pro změnu jsou jednotlivé země: sociální rozvoj musí vyjít zespodu a všechny instituce – národní i místní – mají nesmírně důležitou roli v usnadňování integrace a zajištění, aby více lidí mohlo profitovat z výhod globalizace a zároveň být chráněno před jejími negativními důsledky. Pro spravedlivé rozdělení zisku z globalizace je rozhodující, aby se ve všech zemích a regionech rozvinul sociální a občanský dialog opřený o silné, reprezentativní, nezávislé a odpovědné aktéry; |
| --- | --- |

1.10

souhlasí s jedním z klíčových závěrů zprávy WCSDG, že výchozím místem pro změnu jsou jednotlivé země: sociální rozvoj musí vyjít zespodu a všechny instituce – národní i místní – mají nesmírně důležitou roli v usnadňování integrace a zajištění, aby více lidí mohlo profitovat z výhod globalizace a zároveň být chráněno před jejími negativními důsledky. Pro spravedlivé rozdělení zisku z globalizace je rozhodující, aby se ve všech zemích a regionech rozvinul sociální a občanský dialog opřený o silné, reprezentativní, nezávislé a odpovědné aktéry;

| 1.11 | kvalitní místní, národní, regionální, a globální správa na bázi Všeobecné deklarace lidských práv a Deklarací MOP o základních pracovních principech jsou důležitým základem liberalizace obchodu a podpory celosvětového růstu a rozvoje. EHSV podporuje EU v podpoře mezinárodní diskuse o vytvoření základů pro celosvětové ekologické standardy. |
| --- | --- |

1.11

kvalitní místní, národní, regionální, a globální správa na bázi Všeobecné deklarace lidských práv a Deklarací MOP o základních pracovních principech jsou důležitým základem liberalizace obchodu a podpory celosvětového růstu a rozvoje. EHSV podporuje EU v podpoře mezinárodní diskuse o vytvoření základů pro celosvětové ekologické standardy.

2.   Konkrétní poznámky: Přispění politiky EU

| 2.1 | EHSV se domnívá, že EU může sehrát klíčovou úlohu v podpoře a propagaci sociální dimenze globalizace. Může aktivně a trvale provádět politiku, která může přesvědčit vlády o nutnosti spravedlivého právního a soudního rámce, respektování vlastnických práv, efektivního řešení sporů a prosazování smluvních práv, přístupu ke vzdělání a odborné přípravě, regulovaných finančních institucí a přístupu k nim, spravedlivého daňového systému a uznání klíčového významu rozvoje lidských zdrojů. Sledování těchto cílů by však nemělo vést k rozmachu obchodu bez vlivu (nebo dokonce s negativním dopadem) na udržitelný rozvoj, k liberalizaci finančních trhů bez vyvážené fiskální a sociální regulace, k nespravedlivým podmínkám řízení strukturálních změn a restrukturalizací v zaměstnanosti, školství a zdravotnictví a k prohloubení nerovností ve všech zemích, včetně průmyslově vyspělých. Chce-li EU sehrát tuto úlohu efektivně, budou se muset Komise i členské státy pečlivě zamyslet nad logickou návazností a koncepčností svých vlastních politik v příslušných oblastech. |
| --- | --- |

2.1

EHSV se domnívá, že EU může sehrát klíčovou úlohu v podpoře a propagaci sociální dimenze globalizace. Může aktivně a trvale provádět politiku, která může přesvědčit vlády o nutnosti spravedlivého právního a soudního rámce, respektování vlastnických práv, efektivního řešení sporů a prosazování smluvních práv, přístupu ke vzdělání a odborné přípravě, regulovaných finančních institucí a přístupu k nim, spravedlivého daňového systému a uznání klíčového významu rozvoje lidských zdrojů. Sledování těchto cílů by však nemělo vést k rozmachu obchodu bez vlivu (nebo dokonce s negativním dopadem) na udržitelný rozvoj, k liberalizaci finančních trhů bez vyvážené fiskální a sociální regulace, k nespravedlivým podmínkám řízení strukturálních změn a restrukturalizací v zaměstnanosti, školství a zdravotnictví a k prohloubení nerovností ve všech zemích, včetně průmyslově vyspělých. Chce-li EU sehrát tuto úlohu efektivně, budou se muset Komise i členské státy pečlivě zamyslet nad logickou návazností a koncepčností svých vlastních politik v příslušných oblastech.

| 2.2 | Evropská komise vypracovala řadu nástrojů, které jsou podle názoru EHSV vhodné pro dosažení pokroku v sociální dimenzi globalizace. Mezi tyto nástroje patří bilaterální a regionální dohody, rozvoj a vnější spolupráce, obchodní politika, přístup rozvojových zemí na trh, podpora soukromých iniciativ zaměřených na sociální rozvoj a podpora správy na celosvětové úrovni. Výbor odkazuje na svá poslední stanoviska ke všem těmto nástrojům (viz příloha 2). I když výbor sdílí názor Komise na potenciální možnosti těchto nástrojů, rád by zdůraznil, že dává přednost multilaterálním dohodám. EHSV zdůrazňuje, že by EU měla i nadále přicházet s podněty zaměřenými na další podporu obchodní spolupráce mezi rozvojovými zeměmi navzájem. |
| --- | --- |

2.2

Evropská komise vypracovala řadu nástrojů, které jsou podle názoru EHSV vhodné pro dosažení pokroku v sociální dimenzi globalizace. Mezi tyto nástroje patří bilaterální a regionální dohody, rozvoj a vnější spolupráce, obchodní politika, přístup rozvojových zemí na trh, podpora soukromých iniciativ zaměřených na sociální rozvoj a podpora správy na celosvětové úrovni. Výbor odkazuje na svá poslední stanoviska ke všem těmto nástrojům (viz příloha 2). I když výbor sdílí názor Komise na potenciální možnosti těchto nástrojů, rád by zdůraznil, že dává přednost multilaterálním dohodám. EHSV zdůrazňuje, že by EU měla i nadále přicházet s podněty zaměřenými na další podporu obchodní spolupráce mezi rozvojovými zeměmi navzájem.

| 2.3 | Bilaterální a regionální dohody mohou napomoci rozvoji v oblasti kvalitní správy, právního řádu, lidských práv a demokratizace. EHSV podporuje uzavírání bilaterálních/regionálních dohod mezi EU a jejími obchodními partnery, respektují-li tyto dohody politická, ekonomická, sociální a ekologická hlediska a jsou-li vystavěny na systému multilaterálního obchodování nebo jej doplňují. Měly by být upřednostňovány proveditelné dohody, které slibují velký objem obchodu a významné přínosy, pokud jde o přístup k trhu (zboží, služby a investice). Všechny takové dohody by měly plně vyhovovat ustanovením WTO. EHSV zdůrazňuje důležitost zkoumání a sledování těchto dohod a jejich dopadu na sociální dimenzi a vítá myšlenku přizvat organizace, jako je MOP, k účasti na tomto procesu. |
| --- | --- |

2.3

Bilaterální a regionální dohody mohou napomoci rozvoji v oblasti kvalitní správy, právního řádu, lidských práv a demokratizace. EHSV podporuje uzavírání bilaterálních/regionálních dohod mezi EU a jejími obchodními partnery, respektují-li tyto dohody politická, ekonomická, sociální a ekologická hlediska a jsou-li vystavěny na systému multilaterálního obchodování nebo jej doplňují. Měly by být upřednostňovány proveditelné dohody, které slibují velký objem obchodu a významné přínosy, pokud jde o přístup k trhu (zboží, služby a investice). Všechny takové dohody by měly plně vyhovovat ustanovením WTO. EHSV zdůrazňuje důležitost zkoumání a sledování těchto dohod a jejich dopadu na sociální dimenzi a vítá myšlenku přizvat organizace, jako je MOP, k účasti na tomto procesu.

| 2.3.1 | V této souvislosti výbor se zájmem sleduje snahu Komise zavést do bilaterálních dohod nové společné mechanismy týkající se projednávání a monitorování hledisek důležitých pro sociální dimenzi globalizace, ke kterým by mohly být přizvány i další mezinárodní organizace („společné bilaterální observatoře“). Nástroje jako tyto mohou demonstrovat v praxi odpovědnou úlohu svobodných a nezávislých sociálních partnerů a též dalších vhodných organizací občanské společnosti, jako jsou organizace zemědělců, spotřebitelské organizace, ekologická sdružení apod., a EHSV, který je zastupuje, v nich po zkušenostech s organizací nadnárodních partnerství zástupců občanské společnosti včetně těch, již pocházejí z rozvojových zemí, a zejména pak s Mercosurem, ACP a Euromed, spatřuje svou úlohu i pro sebe. (4) |
| --- | --- |

2.3.1

V této souvislosti výbor se zájmem sleduje snahu Komise zavést do bilaterálních dohod nové společné mechanismy týkající se projednávání a monitorování hledisek důležitých pro sociální dimenzi globalizace, ke kterým by mohly být přizvány i další mezinárodní organizace („společné bilaterální observatoře“). Nástroje jako tyto mohou demonstrovat v praxi odpovědnou úlohu svobodných a nezávislých sociálních partnerů a též dalších vhodných organizací občanské společnosti, jako jsou organizace zemědělců, spotřebitelské organizace, ekologická sdružení apod., a EHSV, který je zastupuje, v nich po zkušenostech s organizací nadnárodních partnerství zástupců občanské společnosti včetně těch, již pocházejí z rozvojových zemí, a zejména pak s Mercosurem, ACP a Euromed, spatřuje svou úlohu i pro sebe. (4)

| 2.4 | EHSV se domnívá, že zvláštní důraz by měl být položen na „Evropskou politiku sousedství“ – domnívá se, že tento přístup ke zlepšení vztahů se zeměmi sousedícími s EU na východě a na jihu může významně přispět k sociálnímu rozvoji v těchto zemích, budou-li do této spolupráce zahrnuty regionální rozvoj, zaměstnanost a sociální politika. Zkušenosti ze spolupráce s kandidátskými členskými státy v období před rozšířením EU ukázaly v přistupujících zemích určité příznivé výsledky. |
| --- | --- |

2.4

EHSV se domnívá, že zvláštní důraz by měl být položen na „Evropskou politiku sousedství“ – domnívá se, že tento přístup ke zlepšení vztahů se zeměmi sousedícími s EU na východě a na jihu může významně přispět k sociálnímu rozvoji v těchto zemích, budou-li do této spolupráce zahrnuty regionální rozvoj, zaměstnanost a sociální politika. Zkušenosti ze spolupráce s kandidátskými členskými státy v období před rozšířením EU ukázaly v přistupujících zemích určité příznivé výsledky.

| 2.5 | Podpora lidských práv (včetně práv zaměstnavatelů a též zaměstnanců a odborů, jak byla stanovena v úmluvách MOP 87 a 98) a demokratizace ve třetích zemích jsou klíčovými předpoklady rozvoje a demokracie. Existuje silná vazba mezi dobrou správou, včetně boje proti korupci, právním řádem, ochranou lidských práv a základních svobod a kvalitou soudnictví. V této souvislosti EHSV připomíná, že úmluvy o lidských právech jsou dohodami mezi státy. Závazky, které tyto úmluvy vytvářejí, leží v první řadě na bedrech států. Evropská komise by měla vést členské státy k tomu, aby tyto závazky plně respektovaly, a zapojit se do mezinárodního dialogu, aby prohloubila povědomí států o jejich povinnostech a připomněla jim jejich odpovědnost za sociální rozvoj. Jakmile jsou mezinárodní standardy transponovány do právních nebo jiných platných národních předpisů, stávají se závaznými pro soukromé právní subjekty, tj. pro občany a firmy. |
| --- | --- |

2.5

Podpora lidských práv (včetně práv zaměstnavatelů a též zaměstnanců a odborů, jak byla stanovena v úmluvách MOP 87 a 98) a demokratizace ve třetích zemích jsou klíčovými předpoklady rozvoje a demokracie. Existuje silná vazba mezi dobrou správou, včetně boje proti korupci, právním řádem, ochranou lidských práv a základních svobod a kvalitou soudnictví. V této souvislosti EHSV připomíná, že úmluvy o lidských právech jsou dohodami mezi státy. Závazky, které tyto úmluvy vytvářejí, leží v první řadě na bedrech států. Evropská komise by měla vést členské státy k tomu, aby tyto závazky plně respektovaly, a zapojit se do mezinárodního dialogu, aby prohloubila povědomí států o jejich povinnostech a připomněla jim jejich odpovědnost za sociální rozvoj. Jakmile jsou mezinárodní standardy transponovány do právních nebo jiných platných národních předpisů, stávají se závaznými pro soukromé právní subjekty, tj. pro občany a firmy.

| 2.6 | Tyto priority by měly platit i pro vnější spolupráci a rozvojovou pomoc: to, že změna začíná na úrovni jednotlivých států, je jedním z hlavních poselství WCSDG. EHSV se domnívá, že je důležité soustředit se v rámci ucelené rozvojové politiky na samostatná témata. |
| --- | --- |

2.6

Tyto priority by měly platit i pro vnější spolupráci a rozvojovou pomoc: to, že změna začíná na úrovni jednotlivých států, je jedním z hlavních poselství WCSDG. EHSV se domnívá, že je důležité soustředit se v rámci ucelené rozvojové politiky na samostatná témata.

| 2.6.1 | Mezi tato témata by mohla patřit slušná práce, (5) která by měla zahrnovat vypracování integrované politiky zaměstnanosti umožňující vytvořit produktivní, udržitelnou zaměstnanost, sladit kvalifikace lidí s aktuální a nově vznikající poptávkou po kvalifikacích, zlepšit pracovní podmínky a zvýšit životní úroveň. Takovéto politiky by měly vést k produktivnějším a lepším pracovním příležitostem v ekonomice, měly by zaměstnat nezaměstnané, zaměřit veřejné a soukromé investice a též mezinárodní pomoc do nejproduktivnějších oblastí. |
| --- | --- |

2.6.1

Mezi tato témata by mohla patřit slušná práce, (5) která by měla zahrnovat vypracování integrované politiky zaměstnanosti umožňující vytvořit produktivní, udržitelnou zaměstnanost, sladit kvalifikace lidí s aktuální a nově vznikající poptávkou po kvalifikacích, zlepšit pracovní podmínky a zvýšit životní úroveň. Takovéto politiky by měly vést k produktivnějším a lepším pracovním příležitostem v ekonomice, měly by zaměstnat nezaměstnané, zaměřit veřejné a soukromé investice a též mezinárodní pomoc do nejproduktivnějších oblastí.

| 2.6.2 | Další prioritní sférou by mělo být vzdělávání: sladit odborné přípravy s potřebami trhu práce a vybavit lidi nezbytnými základními vědomostmi a dovednostmi. Rozhodující úlohu v utváření politik v prostředí, které zahrnuje sociální partnery a vlády, a v porozumění pravděpodobným kvalifikacím, které budou v ekonomice potřeba v krátkém, středně dlouhém i dlouhém horizontu, hrají podniky. |
| --- | --- |

2.6.2

Další prioritní sférou by mělo být vzdělávání: sladit odborné přípravy s potřebami trhu práce a vybavit lidi nezbytnými základními vědomostmi a dovednostmi. Rozhodující úlohu v utváření politik v prostředí, které zahrnuje sociální partnery a vlády, a v porozumění pravděpodobným kvalifikacím, které budou v ekonomice potřeba v krátkém, středně dlouhém i dlouhém horizontu, hrají podniky.

| 2.6.3 | V neposlední řadě by prioritou při spolupráci s rozvojovými zeměmi a pomoci těmto zemím měla být ochrana sociální ekonomiky, tj. organizací, které v sobě spojují tržní přístup se sociálními hledisky a které produkují nejen ekonomický, ale i sociální prospěch, jako jsou například družstva. |
| --- | --- |

2.6.3

V neposlední řadě by prioritou při spolupráci s rozvojovými zeměmi a pomoci těmto zemím měla být ochrana sociální ekonomiky, tj. organizací, které v sobě spojují tržní přístup se sociálními hledisky a které produkují nejen ekonomický, ale i sociální prospěch, jako jsou například družstva.

| 2.7 | Je zapotřebí vypracovat migrační politiky schopné reagovat na měnící se modely a aktuální realitu na trhu práce, a to v multilaterálním rámci respektujícím příslušná práva, s přihlédnutím k Mezinárodní úmluvě OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin a vazbám mezi hospodářskou, sociální a obchodní politikou, politikou zaměstnanosti, zdravotnickou, kulturní, bezpečnostní a zahraniční politikou a rozvojovými hledisky. EHSV sdílí stanovisko generálního tajemníka Organizace spojených národů, který prohlásil na setkání v Evropském parlamentu v lednu 2004: „pouze dvoustranná, regionální a celosvětová spolupráce umožní vytvořit mezi zeměmi přijímání a zeměmi původu partnerství, které bude mít užitek pro obě strany, nalézt prostředky jak dosáhnout toho, aby se migrace stala hnací silou rozvoje, bojovat proti převaděčům přes hranice a překupníkům a osvojit společné normy, pokud jde o zacházení s imigranty a kontrolu migrace“. |
| --- | --- |

2.7

Je zapotřebí vypracovat migrační politiky schopné reagovat na měnící se modely a aktuální realitu na trhu práce, a to v multilaterálním rámci respektujícím příslušná práva, s přihlédnutím k Mezinárodní úmluvě OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin a vazbám mezi hospodářskou, sociální a obchodní politikou, politikou zaměstnanosti, zdravotnickou, kulturní, bezpečnostní a zahraniční politikou a rozvojovými hledisky. EHSV sdílí stanovisko generálního tajemníka Organizace spojených národů, který prohlásil na setkání v Evropském parlamentu v lednu 2004: „pouze dvoustranná, regionální a celosvětová spolupráce umožní vytvořit mezi zeměmi přijímání a zeměmi původu partnerství, které bude mít užitek pro obě strany, nalézt prostředky jak dosáhnout toho, aby se migrace stala hnací silou rozvoje, bojovat proti převaděčům přes hranice a překupníkům a osvojit společné normy, pokud jde o zacházení s imigranty a kontrolu migrace“.

| 2.8 | Mezinárodní obchod je stále důležitější pro všechny ekonomiky a může být klíčem ke zmírnění chudoby. Zkušenosti z některých rozvojových zemí, které se staly konkurenceschopnými ve výrobě, ukazují, že pro vybudování nových exportních možností je zapotřebí aktivní proexportní strategie usilující o vybudování komparativních výhod na základě kvality, nikoli na základě nízké ceny práce. Pro úspěch je však nutná souběžná strategická integrace do světové ekonomiky, orientovaná na podporu národních priorit, včetně místních rozvojových iniciativ, které jsou obzvláště důležité, a měly by proto být prosazovány. Tento proces musí mít sociální dimenzi. V této souvislosti by měla být věnována zvláštní pozornost případům zneužívání pracovníků (zejména žen) ve většině exportních výrobních zón (EPZ). EHSV se domnívá, že by příslušné mezinárodní organizace měly společně usilovat o skoncování s porušováním práv pracovníků v těchto EPZ. Tyto snahy by měla aktivně podpořit Evropská komise i členské státy EU. |
| --- | --- |

2.8

Mezinárodní obchod je stále důležitější pro všechny ekonomiky a může být klíčem ke zmírnění chudoby. Zkušenosti z některých rozvojových zemí, které se staly konkurenceschopnými ve výrobě, ukazují, že pro vybudování nových exportních možností je zapotřebí aktivní proexportní strategie usilující o vybudování komparativních výhod na základě kvality, nikoli na základě nízké ceny práce. Pro úspěch je však nutná souběžná strategická integrace do světové ekonomiky, orientovaná na podporu národních priorit, včetně místních rozvojových iniciativ, které jsou obzvláště důležité, a měly by proto být prosazovány. Tento proces musí mít sociální dimenzi. V této souvislosti by měla být věnována zvláštní pozornost případům zneužívání pracovníků (zejména žen) ve většině exportních výrobních zón (EPZ). EHSV se domnívá, že by příslušné mezinárodní organizace měly společně usilovat o skoncování s porušováním práv pracovníků v těchto EPZ. Tyto snahy by měla aktivně podpořit Evropská komise i členské státy EU.

| 2.9 | Obchodní, investiční a rozvojová politika EU by měly plně podporovat globální politické cíle EU a měly by být do nich včleněny. EHSV souhlasí s cíli všeobecného systému preferencí EU (GSP), ale táže se, zda pobídková opatření v něm obsažená (ochrana životního prostředí, sociální oblast, boj proti drogám) nezavalují dovozce přílišnou byrokracií a nejsou proto těmi chudšími zeměmi a malými společnostmi, které by z nich měly těžit především a které by měly být především jejich příjemci, nedostatečně využívána. EHSV vybízí Evropskou komisi, aby se zaměřila na prosazování ratifikace hlavních pracovních standardů MOP a jejich uplatňování v právních normách i praxi v cílových zemích a aby zahrnula do přezkumu v roce 2005 opatření, jak maximalizovat přínosy pro příjemce. Do přezkumu by měli být plně zapojeni sociální partneři a jiné příslušné organizace občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.9

Obchodní, investiční a rozvojová politika EU by měly plně podporovat globální politické cíle EU a měly by být do nich včleněny. EHSV souhlasí s cíli všeobecného systému preferencí EU (GSP), ale táže se, zda pobídková opatření v něm obsažená (ochrana životního prostředí, sociální oblast, boj proti drogám) nezavalují dovozce přílišnou byrokracií a nejsou proto těmi chudšími zeměmi a malými společnostmi, které by z nich měly těžit především a které by měly být především jejich příjemci, nedostatečně využívána. EHSV vybízí Evropskou komisi, aby se zaměřila na prosazování ratifikace hlavních pracovních standardů MOP a jejich uplatňování v právních normách i praxi v cílových zemích a aby zahrnula do přezkumu v roce 2005 opatření, jak maximalizovat přínosy pro příjemce. Do přezkumu by měli být plně zapojeni sociální partneři a jiné příslušné organizace občanské společnosti.

| 2.10 | Pokud jde o směrnice OECD pro nadnárodní společnosti, EHSV doporučuje, aby Evropská komise zahájila osvětovou kampaň, která s tímto důležitým a užitečným aktem lépe obeznámí společnosti a jejich evropské podnikové rady. Nezávazný charakter směrnic OECD by měl být zachován, avšak státy, které je ratifikovaly, by se měly snažit tyto směrnice a jejich dodržování nadnárodními podniky prosazovat. Mělo by se zabránit tomu, aby vazby na obchodní dohody se třetími státy byly vykládány jako určitá nová forma protekcionismu. Komise by měla napomoci OECD v jejích snahách prosadit dodržování směrnic nečlenskými zeměmi OECD. Stejné úvahy platí i o Tripartitní deklaraci MOP o principech jednání nadnárodních společností a sociální politice. |
| --- | --- |

2.10

Pokud jde o směrnice OECD pro nadnárodní společnosti, EHSV doporučuje, aby Evropská komise zahájila osvětovou kampaň, která s tímto důležitým a užitečným aktem lépe obeznámí společnosti a jejich evropské podnikové rady. Nezávazný charakter směrnic OECD by měl být zachován, avšak státy, které je ratifikovaly, by se měly snažit tyto směrnice a jejich dodržování nadnárodními podniky prosazovat. Mělo by se zabránit tomu, aby vazby na obchodní dohody se třetími státy byly vykládány jako určitá nová forma protekcionismu. Komise by měla napomoci OECD v jejích snahách prosadit dodržování směrnic nečlenskými zeměmi OECD. Stejné úvahy platí i o Tripartitní deklaraci MOP o principech jednání nadnárodních společností a sociální politice.

| 2.11 | Pokud jde o podporu soukromých a dobrovolných iniciativ zaměřených na sociální rozvoj, EHSV se domnívá, že podnikání může napomoci k dosažení sociálního pokroku. Koncepce společenské odpovědnosti podniků (Corporate Social Responsibility, CSR) je koncepce, pomocí níž národní a nadnárodní společnosti začleňují koncepci udržitelnosti do svých podnikatelských činností. EHSV v této souvislosti odkazuje na své stanovisko k Zelené knize o podpoře Evropského rámce pro společenskou odpovědnost podniků (CES 355/2002). V koncepci společenské odpovědnosti subjektů nejde jen o vytvoření a zabezpečení zaměstnanosti; jde v ní o vytváření lepších pracovních míst s odpovídající zárukou bezpečnosti a zdraví při práci, o zohlednění potřeb postižených lidí a o prosazování kultury celoživotního učení. Společensky odpovědným chováním se rozumí to, že společnosti důsledně dodržují platná společenská pravidla a snaží se pěstovat dobré vztahy se svými partnery. |
| --- | --- |

2.11

Pokud jde o podporu soukromých a dobrovolných iniciativ zaměřených na sociální rozvoj, EHSV se domnívá, že podnikání může napomoci k dosažení sociálního pokroku. Koncepce společenské odpovědnosti podniků (Corporate Social Responsibility, CSR) je koncepce, pomocí níž národní a nadnárodní společnosti začleňují koncepci udržitelnosti do svých podnikatelských činností. EHSV v této souvislosti odkazuje na své stanovisko k Zelené knize o podpoře Evropského rámce pro společenskou odpovědnost podniků (CES 355/2002). V koncepci společenské odpovědnosti subjektů nejde jen o vytvoření a zabezpečení zaměstnanosti; jde v ní o vytváření lepších pracovních míst s odpovídající zárukou bezpečnosti a zdraví při práci, o zohlednění potřeb postižených lidí a o prosazování kultury celoživotního učení. Společensky odpovědným chováním se rozumí to, že společnosti důsledně dodržují platná společenská pravidla a snaží se pěstovat dobré vztahy se svými partnery.

| 2.12 | Dalším klíčovým poselstvím zprávy WCSDG je zlepšení správy na národní a celosvětové úrovni. Pokud jde o celosvětovou úroveň, EHSV souhlasí, že je hlavně důležité posílit multilaterální systém mezinárodních organizací. Klíčem ke správě na celosvětové úrovni je rozsáhlejší a více politicky orientovaná koordinace mezi organizacemi. Koordinace musí být efektivnější, lépe zabezpečená zdroji, aktivnější a vnímavější, musí předcházet duplicitám a špatnému vedení. Členské státy EU by měly v rozhodovacích orgánech mezinárodních organizací naléhavě trvat na řešení této záležitosti. Je třeba říci, že pokud jde o koordinaci a koncepční soulad, hrají členské státy téměř stejně důležitou úlohu jako Komise. EHSV by byl uvítal ve sdělení Komise více doporučení v tomto směru. Souhře Komise a členských států by se mělo dostat přiměřené pozornosti při přípravě politik v příslušných mezinárodních fórech. Je rozhodující, aby EU vložila do mezinárodní správy celou svou váhu. Členské státy musí posílit spolupráci, zlepšit přípravu svých návrhů a činností v mezinárodních institucích a musí koordinovat své postoje. |
| --- | --- |

2.12

Dalším klíčovým poselstvím zprávy WCSDG je zlepšení správy na národní a celosvětové úrovni. Pokud jde o celosvětovou úroveň, EHSV souhlasí, že je hlavně důležité posílit multilaterální systém mezinárodních organizací. Klíčem ke správě na celosvětové úrovni je rozsáhlejší a více politicky orientovaná koordinace mezi organizacemi. Koordinace musí být efektivnější, lépe zabezpečená zdroji, aktivnější a vnímavější, musí předcházet duplicitám a špatnému vedení. Členské státy EU by měly v rozhodovacích orgánech mezinárodních organizací naléhavě trvat na řešení této záležitosti. Je třeba říci, že pokud jde o koordinaci a koncepční soulad, hrají členské státy téměř stejně důležitou úlohu jako Komise. EHSV by byl uvítal ve sdělení Komise více doporučení v tomto směru. Souhře Komise a členských států by se mělo dostat přiměřené pozornosti při přípravě politik v příslušných mezinárodních fórech. Je rozhodující, aby EU vložila do mezinárodní správy celou svou váhu. Členské státy musí posílit spolupráci, zlepšit přípravu svých návrhů a činností v mezinárodních institucích a musí koordinovat své postoje.

3.   Závěry a doporučení: Cesta kupředu

| 3.1 | EHSV se domnívá, že to, jak může EU pozvednout sociální dimenzi globalizace, má svůj interní a externí rozměr. |
| --- | --- |

3.1

EHSV se domnívá, že to, jak může EU pozvednout sociální dimenzi globalizace, má svůj interní a externí rozměr.

| 3.2 | Interní rozměr tkví ve schopnosti EU zvládat strukturální reformy: EHSV je přesvědčen, že klíčem k úspěšnému politickému přispění EU k sociální dimenzi globalizace je úspěch Lisabonské strategie. Pouze tehdy, až členské státy úspěšně zavedou potřebné strukturální reformy prostřednictvím společného posílení hospodářského rozvoje, zaměstnanosti a sociální politiky a též dosáhnou ekonomické a sociální soudržnosti, může Evropská unie sloužit jako měřítko pro globální úroveň. EU musí pokračovat v úsilí překonat protekcionistické tendence v dnešní obchodní politice EU zejména, avšak nikoli pouze v oblasti zemědělství – především v zpracovatelském sektoru – a měla by obecně řečeno připravit cestu pro obchodní politiku bez vývozních dotací. Kromě toho musí Evropská unie a její členské státy zaujmout aktivní přístup k rozhodujícím reformám ve světle výzev, kterými jsou stárnutí populace a přetrvávající vysoká míra nezaměstnanosti. Pro podnícení udržitelného růstu míry zaměstnanosti jsou zapotřebí reformy systémů sociální ochrany a sociálního pojištění, které zvýší motivaci k práci a sníží nemzdové náklady práce. Flexibilní pracovní podmínky jsou pro zaměstnance stejně tak důležité jako dostatečná ochrana a investice do lidského kapitálu.Je též třeba vypracovat nové aktivní politiky v oblasti ekonomické imigrace, jak bylo zdůrazněno na summitu Evropské rady v Soluni. V této souvislosti byla předložena Komisi a EHSV řada návrhů. Všechny tyto reformy musejí být vypracovány velmi pečlivě a ve spolupráci se zaměstnavateli a odbory. |
| --- | --- |

3.2

Interní rozměr tkví ve schopnosti EU zvládat strukturální reformy: EHSV je přesvědčen, že klíčem k úspěšnému politickému přispění EU k sociální dimenzi globalizace je úspěch Lisabonské strategie. Pouze tehdy, až členské státy úspěšně zavedou potřebné strukturální reformy prostřednictvím společného posílení hospodářského rozvoje, zaměstnanosti a sociální politiky a též dosáhnou ekonomické a sociální soudržnosti, může Evropská unie sloužit jako měřítko pro globální úroveň. EU musí pokračovat v úsilí překonat protekcionistické tendence v dnešní obchodní politice EU zejména, avšak nikoli pouze v oblasti zemědělství – především v zpracovatelském sektoru – a měla by obecně řečeno připravit cestu pro obchodní politiku bez vývozních dotací. Kromě toho musí Evropská unie a její členské státy zaujmout aktivní přístup k rozhodujícím reformám ve světle výzev, kterými jsou stárnutí populace a přetrvávající vysoká míra nezaměstnanosti. Pro podnícení udržitelného růstu míry zaměstnanosti jsou zapotřebí reformy systémů sociální ochrany a sociálního pojištění, které zvýší motivaci k práci a sníží nemzdové náklady práce. Flexibilní pracovní podmínky jsou pro zaměstnance stejně tak důležité jako dostatečná ochrana a investice do lidského kapitálu.Je též třeba vypracovat nové aktivní politiky v oblasti ekonomické imigrace, jak bylo zdůrazněno na summitu Evropské rady v Soluni. V této souvislosti byla předložena Komisi a EHSV řada návrhů. Všechny tyto reformy musejí být vypracovány velmi pečlivě a ve spolupráci se zaměstnavateli a odbory.

| 3.3 | EHSV se odkazuje na poslední zprávu Světového hospodářského fóra o globální konkurenceschopnosti (Global Competitiveness Report 2003–2004), která konstatuje pozoruhodné výsledky skandinávských zemí. Tyto země mají na jedné straně silnou tradici sociálně tržní ekonomiky, ale zároveň se jim podařilo zavést strukturální reformy, které jsou životně důležité pro udržení základních principů této ekonomiky. To dokazuje, že evropský sociální model může poskytnout základ pro úspěšné strukturální reformy. |
| --- | --- |

3.3

EHSV se odkazuje na poslední zprávu Světového hospodářského fóra o globální konkurenceschopnosti (Global Competitiveness Report 2003–2004), která konstatuje pozoruhodné výsledky skandinávských zemí. Tyto země mají na jedné straně silnou tradici sociálně tržní ekonomiky, ale zároveň se jim podařilo zavést strukturální reformy, které jsou životně důležité pro udržení základních principů této ekonomiky. To dokazuje, že evropský sociální model může poskytnout základ pro úspěšné strukturální reformy.

| 3.4 | Externí rozměr tkví v tom, že by EU měla jít příkladem a zdůraznit význam multilaterality a globální správy. Hlavní věcí je posílit soustavu mezinárodních organizací v rámci systému OSN a vyvinout tlak na větší sladění politik těchto organizací, brettonwoodských institucí a WTO. EU by se měla snažit zejména upevnit současné standardy pro sociální rozvoj, jako jsou stěžejní pracovní standardy MOP, vytvořit ze slušné práce celosvětový cíl, podpořit úmluvy OSN o lidských právech a pracovat na zavádění těchto standardů do práva i praxe v členských zemích OSN. Měla by zajistit lepší začlenění sociální dimenze a slušné práce do svých programů pro vnější spolupráci. Členské státy EU by měly zvýšit svou rozvojovou pomoc. |
| --- | --- |

3.4

Externí rozměr tkví v tom, že by EU měla jít příkladem a zdůraznit význam multilaterality a globální správy. Hlavní věcí je posílit soustavu mezinárodních organizací v rámci systému OSN a vyvinout tlak na větší sladění politik těchto organizací, brettonwoodských institucí a WTO. EU by se měla snažit zejména upevnit současné standardy pro sociální rozvoj, jako jsou stěžejní pracovní standardy MOP, vytvořit ze slušné práce celosvětový cíl, podpořit úmluvy OSN o lidských právech a pracovat na zavádění těchto standardů do práva i praxe v členských zemích OSN. Měla by zajistit lepší začlenění sociální dimenze a slušné práce do svých programů pro vnější spolupráci. Členské státy EU by měly zvýšit svou rozvojovou pomoc.

| 3.5 | V této souvislosti EU sehraje úlohu při podpoře různých forem formálního zastupování a konzultace organizací zaměstnavatelů, odborů a jiných příslušných organizací občanské společnosti v mezinárodních finančních a obchodních organizacích, jako jsou MMF, Světová banka a WTO. OECD může dát těmto institucím příklad, který dokazuje svou prospěšnost již po mnoho let. |
| --- | --- |

3.5

V této souvislosti EU sehraje úlohu při podpoře různých forem formálního zastupování a konzultace organizací zaměstnavatelů, odborů a jiných příslušných organizací občanské společnosti v mezinárodních finančních a obchodních organizacích, jako jsou MMF, Světová banka a WTO. OECD může dát těmto institucím příklad, který dokazuje svou prospěšnost již po mnoho let.

| 3.6 | Komise a členské státy by měly v úzké spolupráci důkladně zvážit návrh WCSDG na zřízení Rady pro hospodářskou a sociální bezpečnost (Economic and Social Security Council). Jde o jeden z nejvýznamnějších návrhů, kterými se WCSDG snaží zajistit řádné vedení na celosvětové úrovni, protože shledává, že pro dosažení dohodnutých cílů je zapotřebí koncepčním způsobem vyvážit hospodářské a sociální politiky. Měly by též věnovat náležitou pozornost případným vážným snahám o reformu a posílení postavení Hospodářské a sociální rady OSN (ECOSOC) a její dosud nenaplněné úloze v celosvětové koordinaci politik v ekonomické a sociální oblasti. Pokud by skutečně mělo být posíleno postavení ECOSOC, EHSV prozkoumá způsoby a prostředky, jak s pomocí ECOSOC dosáhnout lepšího vyslyšení hlasů evropské organizované občanské společnosti v systému OSN. |
| --- | --- |

3.6

Komise a členské státy by měly v úzké spolupráci důkladně zvážit návrh WCSDG na zřízení Rady pro hospodářskou a sociální bezpečnost (Economic and Social Security Council). Jde o jeden z nejvýznamnějších návrhů, kterými se WCSDG snaží zajistit řádné vedení na celosvětové úrovni, protože shledává, že pro dosažení dohodnutých cílů je zapotřebí koncepčním způsobem vyvážit hospodářské a sociální politiky. Měly by též věnovat náležitou pozornost případným vážným snahám o reformu a posílení postavení Hospodářské a sociální rady OSN (ECOSOC) a její dosud nenaplněné úloze v celosvětové koordinaci politik v ekonomické a sociální oblasti. Pokud by skutečně mělo být posíleno postavení ECOSOC, EHSV prozkoumá způsoby a prostředky, jak s pomocí ECOSOC dosáhnout lepšího vyslyšení hlasů evropské organizované občanské společnosti v systému OSN.

| 3.7 | Evropská komise a Rada ministrů by měly přijmout za svou myšlenku WCSDG, že slušná práce je hlavním nástrojem k vymýcení chudoby. Měly by prosazovat slušnou práci jako celosvětový cíl, k němuž by měla přihlédnout OSN při svém přezkumu Miléniové deklarace a miléniových rozvojových cílů. |
| --- | --- |

3.7

Evropská komise a Rada ministrů by měly přijmout za svou myšlenku WCSDG, že slušná práce je hlavním nástrojem k vymýcení chudoby. Měly by prosazovat slušnou práci jako celosvětový cíl, k němuž by měla přihlédnout OSN při svém přezkumu Miléniové deklarace a miléniových rozvojových cílů.

| 3.8 | Jedním z nejvýraznějších poselství WCSDG je naléhavá výzva vládám států, aby koordinovaly a vytvářely koncepčně jednotné politiky v mezinárodních finančních institucích, WTO a MOP a mezi těmito institucemi. Nezbytným předpokladem pro takovouto spolupráci a koncepční jednotnost je totožný postup na národní úrovni. Měly by skoncovat se současnou praxí, kdy zástupci v MMF dostávají pokyny převážně od ministerstev financí, ve WTO od ministerstev obchodu nebo hospodářství a v MOP od ministerstev práce a sociálních věcí. EHSV důrazně doporučuje, aby Komise a Rada ministrů zvážily myšlenku, že by si vlády členských států, které mají hospodářskou a sociální radu, vyžádaly její stanovisko k tomu, jakými způsoby a prostředky realizovat tuto spolupráci a koncepční jednotnost na národní úrovni. Vlády členských států, které nemají hospodářskou a sociální radu, by si mohly vyžádat stanoviska nejreprezentativnějších organizací zaměstnavatelů a odborů ve svých zemích nebo by mohly využít existující konzultační aparát, v jehož rámci byla občanská společnost zapojena do přípravy sociálního summitu OSN a do přípravy pětiletého přezkumu plnění jeho závěrů. |
| --- | --- |

3.8

Jedním z nejvýraznějších poselství WCSDG je naléhavá výzva vládám států, aby koordinovaly a vytvářely koncepčně jednotné politiky v mezinárodních finančních institucích, WTO a MOP a mezi těmito institucemi. Nezbytným předpokladem pro takovouto spolupráci a koncepční jednotnost je totožný postup na národní úrovni. Měly by skoncovat se současnou praxí, kdy zástupci v MMF dostávají pokyny převážně od ministerstev financí, ve WTO od ministerstev obchodu nebo hospodářství a v MOP od ministerstev práce a sociálních věcí. EHSV důrazně doporučuje, aby Komise a Rada ministrů zvážily myšlenku, že by si vlády členských států, které mají hospodářskou a sociální radu, vyžádaly její stanovisko k tomu, jakými způsoby a prostředky realizovat tuto spolupráci a koncepční jednotnost na národní úrovni. Vlády členských států, které nemají hospodářskou a sociální radu, by si mohly vyžádat stanoviska nejreprezentativnějších organizací zaměstnavatelů a odborů ve svých zemích nebo by mohly využít existující konzultační aparát, v jehož rámci byla občanská společnost zapojena do přípravy sociálního summitu OSN a do přípravy pětiletého přezkumu plnění jeho závěrů.

| 3.9 | Komise by mohla v úzké spolupráci s členskými státy zajít ještě o krok dále v prosazování účinnějšího dialogu mezi MOP a WTO (a ostatně také mezi MOP a MMF a mezi MOP a Světovou bankou), než navrhuje v oddílu 5.5 svého Sdělení. WTO (která se zatím stavěla důrazně proti myšlence zohlednění sociální dimenze politik spadajících do její působnosti), MMF a Světová banka by mohly na základě pověření svých členských států zřídit spolu s MOP koordinační orgány, jejichž prostřednictvím by mohlo být zabezpečeno začlenění sociální dimenze do jejich práce a též sledování vývoje. Kupříkladu se skončením Dohody WTO o textilu a oděvech (ATC) ke konci roku 2004 čelí řada zemí vyvážejících textil naléhavým problémům s přizpůsobením a velkým ztrátám pracovních příležitostí. Tento problém skýtá vzhledem ke svému rozsahu zřejmý prostor pro iniciativu zaměřenou na koncepční sladění politik (Policy Coherence Initiative), která by měla umožnit všem zúčastněným stranám – WTO, Světové bance, MMF, MOP a dalším příslušným agenturám OSN – předvídat sociální a ekonomické důsledky a doporučovat opatření pro příslušné státy, to vše s mezinárodní pomocí. |
| --- | --- |

3.9

Komise by mohla v úzké spolupráci s členskými státy zajít ještě o krok dále v prosazování účinnějšího dialogu mezi MOP a WTO (a ostatně také mezi MOP a MMF a mezi MOP a Světovou bankou), než navrhuje v oddílu 5.5 svého Sdělení. WTO (která se zatím stavěla důrazně proti myšlence zohlednění sociální dimenze politik spadajících do její působnosti), MMF a Světová banka by mohly na základě pověření svých členských států zřídit spolu s MOP koordinační orgány, jejichž prostřednictvím by mohlo být zabezpečeno začlenění sociální dimenze do jejich práce a též sledování vývoje. Kupříkladu se skončením Dohody WTO o textilu a oděvech (ATC) ke konci roku 2004 čelí řada zemí vyvážejících textil naléhavým problémům s přizpůsobením a velkým ztrátám pracovních příležitostí. Tento problém skýtá vzhledem ke svému rozsahu zřejmý prostor pro iniciativu zaměřenou na koncepční sladění politik (Policy Coherence Initiative), která by měla umožnit všem zúčastněným stranám – WTO, Světové bance, MMF, MOP a dalším příslušným agenturám OSN – předvídat sociální a ekonomické důsledky a doporučovat opatření pro příslušné státy, to vše s mezinárodní pomocí.

| 3.10 | EU by měla i nadále prosazovat zařazení stěžejních pracovních standardů do pravidelných přezkumů obchodní politiky členských států WTO, na základě jejího vlastního příkladu z října 2004. EHSV se domnívá, že by bylo vhodné získat na základě pověření Komise zastoupení při tomto budoucím přezkumu obchodní politiky. Komise by též měla vybídnout své hlavní obchodní partnery, aby se do tohoto typu přezkumů obchodní politiky zapojili. |
| --- | --- |

3.10

EU by měla i nadále prosazovat zařazení stěžejních pracovních standardů do pravidelných přezkumů obchodní politiky členských států WTO, na základě jejího vlastního příkladu z října 2004. EHSV se domnívá, že by bylo vhodné získat na základě pověření Komise zastoupení při tomto budoucím přezkumu obchodní politiky. Komise by též měla vybídnout své hlavní obchodní partnery, aby se do tohoto typu přezkumů obchodní politiky zapojili.

| 3.11 | Myšlenka WCSDG vytvořit fórum OSN pro politiku globalizace, které by svedlo dohromady agentury multilaterálního systému a jiné organizace, skupinami a jednotlivci majícími zájem na sociální dimenzi globalizace, je sice zajímavá, ale EHSV se domnívá, že za současných podmínek by mohl být příliš ambiciózní. Čas na vážné zamyšlení nad tímto návrhem uzraje teprve tehdy, až vlády skutečně začnou koordinovat své politiky a zvýší koncepční jednotnost svých politik v mezinárodních finančních institucích, WTO a MOP a až na základě toho spolu začnou tyto mezinárodní instituce lépe spolupracovat. |
| --- | --- |

3.11

Myšlenka WCSDG vytvořit fórum OSN pro politiku globalizace, které by svedlo dohromady agentury multilaterálního systému a jiné organizace, skupinami a jednotlivci majícími zájem na sociální dimenzi globalizace, je sice zajímavá, ale EHSV se domnívá, že za současných podmínek by mohl být příliš ambiciózní. Čas na vážné zamyšlení nad tímto návrhem uzraje teprve tehdy, až vlády skutečně začnou koordinovat své politiky a zvýší koncepční jednotnost svých politik v mezinárodních finančních institucích, WTO a MOP a až na základě toho spolu začnou tyto mezinárodní instituce lépe spolupracovat.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Slyšení se zúčastnili tito odborníci:

1

| — | Pan Gerry Rodgers, Ředitel pro integraci, MOP |
| --- | --- |

—

Pan Gerry Rodgers, Ředitel pro integraci, MOP

| — | Pan Dominique Peccoud, Zvláštní poradce, Oddělení vnějších vztahů a partnerství, MOP |
| --- | --- |

—

Pan Dominique Peccoud, Zvláštní poradce, Oddělení vnějších vztahů a partnerství, MOP

| — | Paní Haleh Bridi, Zvláštní představitelka pro evropské instituce, Světová banka Brusel |
| --- | --- |

—

Paní Haleh Bridi, Zvláštní představitelka pro evropské instituce, Světová banka Brusel

| — | Pan Pierre Dhonte, Zvláštní představitel pro EU, MMF |
| --- | --- |

—

Pan Pierre Dhonte, Zvláštní představitel pro EU, MMF

(2)  Globalisation, Growth and Poverty: Building an Inclusive World Economy (Globalizace, růst a chudoba: budování světové ekonomiky přístupné všem), Světová banka, Washington, 2002

2

(Globalizace, růst a chudoba: budování světové ekonomiky přístupné všem)

(3)  Unions and Collective Bargaining. Economic effects in a global environment (Odbory a kolektivní vyjednávání. Ekonomické dopady v globálním prostředí), Světová banka, Washington, 2003

3

(Odbory a kolektivní vyjednávání. Ekonomické dopady v globálním prostředí)

(4)  EHSV je členem diskusních skupin, společných poradních výborů, kulatých stolů a kontaktních skupin s různými zeměpisnými regiony světa.

4

(5)  Viz: „Slušná práce“, MOP

5

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/46

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Mládež v akci pro období 2007-2013

(CKOM(2004) 471 finalv konečném znění – 2004/0152 (COD))

(2005/C 234/11)

Postup

Dne 9. září 2004 se Rada rozhodla v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Sekce pro zaměstnanost, sociální věci a občanství, která odpovídala za přípravu práce výboru na tomto tématu, přijala své stanovisko dne 18. února 2005. Zpravodajem byl pan Rodríguez García-Caro.

Na svém 415. plenárním zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005 (zasedání dne 10. března) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 196 hlasy pro; žádný člen nebyl proti a 3 členové se hlasování zdrželi.

1.   Úvod

| 1.1 | Od roku 1988 postupnými fázemi programu Mládež pro Evropu, programu Evropská dobrovolnická služba pro mladé a stávajícího programu YOUTH (který zahrnuje akce jeho předchůdců), podnikla Evropská unie řadu kroků k uskutečnění článku 149 odst. 2 Smlouvy, který stanoví, že „Akce Společenství se zaměřují na podporu výměn mládeže a výměny instruktorů sociálního vzdělávání“. |
| --- | --- |

1.1

Od roku 1988 postupnými fázemi programu Mládež pro Evropu, programu Evropská dobrovolnická služba pro mladé a stávajícího programu YOUTH (který zahrnuje akce jeho předchůdců), podnikla Evropská unie řadu kroků k uskutečnění článku 149 odst. 2 Smlouvy, který stanoví, že „Akce Společenství se zaměřují na podporu výměn mládeže a výměny instruktorů sociálního vzdělávání“.

| 1.2 | Různé specifické programy zaměřené na mládež, které byly přijaty, byly a jsou nadále velmi oceňovány a jejich akce se těšily vysokému stupni účasti cílových skupin populace. Tyto programy umožnily členským státům zaměřit své úsilí na iniciativy, které mladým občanům umožňují posílení vztahů a získání zkušeností a znalostí výměnami mezi různými účastnickými zeměmi. Tyto výměny nejsou spojeny s pracovními záležitostmi nebo záležitostmi výuky. |
| --- | --- |

1.2

Různé specifické programy zaměřené na mládež, které byly přijaty, byly a jsou nadále velmi oceňovány a jejich akce se těšily vysokému stupni účasti cílových skupin populace. Tyto programy umožnily členským státům zaměřit své úsilí na iniciativy, které mladým občanům umožňují posílení vztahů a získání zkušeností a znalostí výměnami mezi různými účastnickými zeměmi. Tyto výměny nejsou spojeny s pracovními záležitostmi nebo záležitostmi výuky.

| 1.3 | Důležitost, které se dostává občanství EU ve článcích 17 až 22 Smlouvy, podporuje úlohu, kterou tento program musí hrát v blízké budoucnosti. Tato úloha se soustředí na podporu aktivního občanství mladých lidí a posílení jejich sounáležitosti s Evropou. |
| --- | --- |

1.3

Důležitost, které se dostává občanství EU ve článcích 17 až 22 Smlouvy, podporuje úlohu, kterou tento program musí hrát v blízké budoucnosti. Tato úloha se soustředí na podporu aktivního občanství mladých lidí a posílení jejich sounáležitosti s Evropou.

| 1.4 | První dvě období programu Mládež pro Evropu se zabývalo hlavně dvěma základními typy akcí: přímou podporou projektů mládeže, včetně výměn a mobility mladých lidí mezi zúčastněnými zeměmi, a studijními a pracovně-výukovými návštěvami pracovníků s mládeží.
  Třetí fáze, která proběhla od r. 1995 do r. 1999, rozšířila opatření k výměně a mobilitě i na třetí země a pokračovala v akcích zaměřených na pracovníky s mládeží. Zahrnula rovněž akce na podporu aktivit zaměřených na mládež, prohloubení spolupráce členských států v oblasti politik mládeže a informačních kampaní zaměřených na mladé a povzbuzení výzkumu otázek týkajících se mládeže. |
| --- | --- |

1.4

První dvě období programu Mládež pro Evropu se zabývalo hlavně dvěma základními typy akcí: přímou podporou projektů mládeže, včetně výměn a mobility mladých lidí mezi zúčastněnými zeměmi, a studijními a pracovně-výukovými návštěvami pracovníků s mládeží.

Třetí fáze, která proběhla od r. 1995 do r. 1999, rozšířila opatření k výměně a mobilitě i na třetí země a pokračovala v akcích zaměřených na pracovníky s mládeží. Zahrnula rovněž akce na podporu aktivit zaměřených na mládež, prohloubení spolupráce členských států v oblasti politik mládeže a informačních kampaní zaměřených na mladé a povzbuzení výzkumu otázek týkajících se mládeže.

| 1.5 | Program Evropská dobrovolnická služba pro mladé (který proběhl v letech 1998 až 2002) otevřel iniciativy pro mládež i specifickým dobrovolnickým a solidárním činnostem, které se staly součástí politiky spolupráce na poli mládeže. Účelem bylo podpořit účast mladých lidí a povzbudit podnikatelství, iniciativu a podpořit Evropskou myšlenku. |
| --- | --- |

1.5

Program Evropská dobrovolnická služba pro mladé (který proběhl v letech 1998 až 2002) otevřel iniciativy pro mládež i specifickým dobrovolnickým a solidárním činnostem, které se staly součástí politiky spolupráce na poli mládeže. Účelem bylo podpořit účast mladých lidí a povzbudit podnikatelství, iniciativu a podpořit Evropskou myšlenku.

| 1.6 | Konečně program YOUTH, který bude probíhat do roku 2006, zahrnuje předchozí programy na poli mládeže, oživuje je a modernizuje ve světle nových výzev. Kromě pokračujících iniciativ spolupráce a mobility zahrnuje další konkrétní akce podporující inovační a tvůrčí projekty sestavené mladými lidmi. |
| --- | --- |

1.6

Konečně program YOUTH, který bude probíhat do roku 2006, zahrnuje předchozí programy na poli mládeže, oživuje je a modernizuje ve světle nových výzev. Kromě pokračujících iniciativ spolupráce a mobility zahrnuje další konkrétní akce podporující inovační a tvůrčí projekty sestavené mladými lidmi.

| 1.7 | V nedávné době Rada ministrů a Evropská rada při několika příležitostech jasně zdůraznily potřebu zajištění kontinuity stávajícího programu. Aktivně vystoupil Evropský parlament, vyzývající Komisi k návrhu programu, který by nahradil stávající a sloužil rostoucím nárokům na poli politiky mládeže.
  Obdobně Smlouva o ústavě pro Evropu staví na formulaci článku 149 a stanoví, že akce Společenství mají být zaměřené na povzbuzení účasti mladých lidí na demokratickém životě v Evropě. |
| --- | --- |

1.7

V nedávné době Rada ministrů a Evropská rada při několika příležitostech jasně zdůraznily potřebu zajištění kontinuity stávajícího programu. Aktivně vystoupil Evropský parlament, vyzývající Komisi k návrhu programu, který by nahradil stávající a sloužil rostoucím nárokům na poli politiky mládeže.

Obdobně Smlouva o ústavě pro Evropu staví na formulaci článku 149 a stanoví, že akce Společenství mají být zaměřené na povzbuzení účasti mladých lidí na demokratickém životě v Evropě.

| 1.8 | Kromě důvodů uvedených výše (které samy o sobě zdůvodňují rozšíření opatření zaměřených na mladé lidi), ukazuje zatímní hodnocení stávajícího programu i veřejné konzultace vyvolané Komisí potřebu zachování specifického programu, který podpoří akce a prosazení evropské identity mladých lidí a aktivního občanství. |
| --- | --- |

1.8

Kromě důvodů uvedených výše (které samy o sobě zdůvodňují rozšíření opatření zaměřených na mladé lidi), ukazuje zatímní hodnocení stávajícího programu i veřejné konzultace vyvolané Komisí potřebu zachování specifického programu, který podpoří akce a prosazení evropské identity mladých lidí a aktivního občanství.

| 1.9 | Společně vedla tato hlediska k představení programu Mládež v akci pro léta 2007-2013. K tomuto programu je podle článku 149 odst. 4 Smlouvy Výbor požádán o stanovisko. |
| --- | --- |

1.9

Společně vedla tato hlediska k představení programu Mládež v akci pro léta 2007-2013. K tomuto programu je podle článku 149 odst. 4 Smlouvy Výbor požádán o stanovisko.

2.   Obsah návrhu

| 2.1 | Program má tuto úlohu:






  — | podpořit aktivní účast mladých lidí v občanské společnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1

Program má tuto úlohu:

—

podpořit aktivní účast mladých lidí v občanské společnosti;

| — | prosazovat u mladých lidí hodnoty tolerance, solidarity a mezikulturního dialogu; |
| --- | --- |

—

prosazovat u mladých lidí hodnoty tolerance, solidarity a mezikulturního dialogu;

| — | povzbudit evropské občanství. |
| --- | --- |

—

povzbudit evropské občanství.

| 2.2 | Obecné cíle programu, kterým odpovídají jeho akce, jsou tyto:






  — | podpořit aktivní občanství mladých lidí všeobecně a zvláště občanství evropské |
| --- | --- | --- |

2.2

Obecné cíle programu, kterým odpovídají jeho akce, jsou tyto:

—

podpořit aktivní občanství mladých lidí všeobecně a zvláště občanství evropské

| — | rozvinout solidaritu mezi mladými lidmi, zejména k posílení sociální soudržnosti v Evropské unii |
| --- | --- |

—

rozvinout solidaritu mezi mladými lidmi, zejména k posílení sociální soudržnosti v Evropské unii

| — | prosazovat vzájemné porozumění mezi národy v mladé generaci |
| --- | --- |

—

prosazovat vzájemné porozumění mezi národy v mladé generaci

| — | přispět k rozvoji kvality systémů podpory aktivit mládeže a rozvoji možností organizací občanské společnosti na poli mládeže |
| --- | --- |

—

přispět k rozvoji kvality systémů podpory aktivit mládeže a rozvoji možností organizací občanské společnosti na poli mládeže

| — | podporovat evropskou spolupráci v politikách mládeže |
| --- | --- |

—

podporovat evropskou spolupráci v politikách mládeže

| 2.3 | Akce programu (které se zřetelně vztahují ke každému obecnému cíli uvedenému výše) a opatření, která obsahují, jsou tyto:






  — | Mládež pro Evropu






  — | výměny mládeže |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Akce programu (které se zřetelně vztahují ke každému obecnému cíli uvedenému výše) a opatření, která obsahují, jsou tyto:

—

Mládež pro Evropu

—

výměny mládeže

| — | podpora iniciativ mladých lidí |
| --- | --- |

—

podpora iniciativ mladých lidí

| — | projekty participativní demokracie |
| --- | --- |

—

projekty participativní demokracie

| — | Evropská dobrovolnická služba






  — | Evropská dobrovolnická služba (jednotlivci) |
| --- | --- | --- |

—

Evropská dobrovolnická služba

—

Evropská dobrovolnická služba (jednotlivci)

| — | Evropská dobrovolnická služba (skupiny) |
| --- | --- |

—

Evropská dobrovolnická služba (skupiny)

| — | spolupráce mezi občanskými nebo dobrovolnickými službami |
| --- | --- |

—

spolupráce mezi občanskými nebo dobrovolnickými službami

| — | Mládež světa






  — | spolupráce se sousedními zeměmi rozšířené Evropy |
| --- | --- | --- |

—

Mládež světa

—

spolupráce se sousedními zeměmi rozšířené Evropy

| — | spolupráce s dalšími zeměmi |
| --- | --- |

—

spolupráce s dalšími zeměmi

| — | Pracovníci s mládeží a podpůrné systémy






  — | podpora orgánů aktivních na evropské úrovni v oblasti mládeže |
| --- | --- | --- |

—

Pracovníci s mládeží a podpůrné systémy

—

podpora orgánů aktivních na evropské úrovni v oblasti mládeže

| — | podpora Evropského fóra mládeže |
| --- | --- |

—

podpora Evropského fóra mládeže

| — | profesní příprava a sítě pracovníků s mládeží |
| --- | --- |

—

profesní příprava a sítě pracovníků s mládeží

| — | projekty povzbuzující inovaci a kvalitu |
| --- | --- |

—

projekty povzbuzující inovaci a kvalitu

| — | informační činnosti pro mladé lidí a pracovníky s mládeží |
| --- | --- |

—

informační činnosti pro mladé lidí a pracovníky s mládeží

| — | asociace |
| --- | --- |

—

asociace

| — | podpora pro struktury programu |
| --- | --- |

—

podpora pro struktury programu

| — | přidání hodnoty programu |
| --- | --- |

—

přidání hodnoty programu

| — | Podpora pro spolupráci nad politikami






  — | setkávání mladých lidí a osobností zodpovědných za politiku mládeže |
| --- | --- | --- |

—

Podpora pro spolupráci nad politikami

—

setkávání mladých lidí a osobností zodpovědných za politiku mládeže

| — | podpora činností k prohloubení poznání mládeže |
| --- | --- |

—

podpora činností k prohloubení poznání mládeže

| — | spolupráce s mezinárodními organizacemi |
| --- | --- |

—

spolupráce s mezinárodními organizacemi

| 2.4 | Program, naplánovaný na léta 2007-2013 s rozpočtem 915 milionů euro, je zaměřený na mladé lidi od 13 do 30 let. |
| --- | --- |

2.4

Program, naplánovaný na léta 2007-2013 s rozpočtem 915 milionů euro, je zaměřený na mladé lidi od 13 do 30 let.

3.   Připomínky k návrhu

| 3.1 | Výbor soustavně podporoval předchozí programy zaměřené na mládež. Vítá proto stávající návrh rozhodnutí celkově a těší ho skutečnost, že komunitární akce v této oblasti bude pokračovat.
  Od roku 1986 Výbor podporuje tento typ akce a předkládá názory a zjištění, zaměřená ke zlepšení náplně takových akcí. Výbor zaujal tato stanoviska:






  — | Stanovisko k návrhu rozhodnutí Rady o vytvoření programu Mládež pro Evropu (1). |
| --- | --- | --- |

3.1

Výbor soustavně podporoval předchozí programy zaměřené na mládež. Vítá proto stávající návrh rozhodnutí celkově a těší ho skutečnost, že komunitární akce v této oblasti bude pokračovat.

Od roku 1986 Výbor podporuje tento typ akce a předkládá názory a zjištění, zaměřená ke zlepšení náplně takových akcí. Výbor zaujal tato stanoviska:

—

Stanovisko k návrhu rozhodnutí Rady o vytvoření programu Mládež pro Evropu (1).

| — | Stanovisko k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí programu Mládež pro Evropu (druhá fáze) (2). |
| --- | --- |

—

Stanovisko k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí programu Mládež pro Evropu (druhá fáze) (2).

| — | Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o přijetí programu Mládež pro Evropu (třetí fáze) (3). |
| --- | --- |

—

Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o přijetí programu Mládež pro Evropu (třetí fáze) (3).

| — | Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o přijetí programu Evropská dobrovolnická služba pro mladé (4) . |
| --- | --- |

—

Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o přijetí programu Evropská dobrovolnická služba pro mladé (4) .

| — | Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o založení programu pro mládež (5) |
| --- | --- |

—

Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o založení programu pro mládež (5)

| — | Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o založení programu pro podporu orgánů činných na evropské úrovni na poli mládeže (6) |
| --- | --- |

—

Stanovisko k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o založení programu pro podporu orgánů činných na evropské úrovni na poli mládeže (6)

| 3.2 | Výbor je povzbuzen skutečností, že text návrhu zahrnuje doporučení vyjádřené v jeho stanovisku z vlastní iniciativy k Bílé knize: politika mládeže
   (7)
  . Výbor, integrální součást evropské občanské společnosti, působí jako komunikační kanál mezi občanskou společností a evropskými institucemi, přináší své zkušenosti a znalosti, aby se podílel na všech akcích přinášejících prospěch občanům Evropské unie. |
| --- | --- |

3.2

Výbor je povzbuzen skutečností, že text návrhu zahrnuje doporučení vyjádřené v jeho stanovisku z vlastní iniciativy k Bílé knize: politika mládeže
   (7)
  . Výbor, integrální součást evropské občanské společnosti, působí jako komunikační kanál mezi občanskou společností a evropskými institucemi, přináší své zkušenosti a znalosti, aby se podílel na všech akcích přinášejících prospěch občanům Evropské unie.

| 3.3 | Fakt, že akce založené předchozími programy pro mládež mají nadále pokračovat, ukazuje, že nezávisle na cílích vytýčených těmito programy jsou tyto akce přínosné a hodné pokračování.
  Výbor uznává potřebu návrhu a všechny jeho pozitivní body, shledává nicméně, že celkem vzato návrh představuje spíše prodloužení akcí stávajícího programu než iniciativu zahrnující inovativní opatření k podpoře hlavního cíle, tj. posílení aktivního občanství mladých lidí a jejich sounáležitosti s Evropou. Výbor zastává názor, že je třeba podpořit nová opatření v některých akcích programu, například podporovat projekty participativní demokracie (obsažené v akci 1) a specificky opatření pro organizování dialogu mezi osobnostmi rozhodovací sféry a mladými lidmi, zřizování parlamentů mládeže nebo projektů upevňujících vědomí aktivního občanství.
  Přestože výše uvedený hlavní cíl zůstává v platnosti, je důležité, aby byl program konsistentní s koncepcí celoživotního učení včetně poznávání získaného zkušeností. Neformální vzdělání získané mladými lidmi v tomto programu bude doplňkem jiných forem vzdělávání a učení, podporovaného v jiných programech Evropské unie. |
| --- | --- |

3.3

Fakt, že akce založené předchozími programy pro mládež mají nadále pokračovat, ukazuje, že nezávisle na cílích vytýčených těmito programy jsou tyto akce přínosné a hodné pokračování.

Výbor uznává potřebu návrhu a všechny jeho pozitivní body, shledává nicméně, že celkem vzato návrh představuje spíše prodloužení akcí stávajícího programu než iniciativu zahrnující inovativní opatření k podpoře hlavního cíle, tj. posílení aktivního občanství mladých lidí a jejich sounáležitosti s Evropou. Výbor zastává názor, že je třeba podpořit nová opatření v některých akcích programu, například podporovat projekty participativní demokracie (obsažené v akci 1) a specificky opatření pro organizování dialogu mezi osobnostmi rozhodovací sféry a mladými lidmi, zřizování parlamentů mládeže nebo projektů upevňujících vědomí aktivního občanství.

Přestože výše uvedený hlavní cíl zůstává v platnosti, je důležité, aby byl program konsistentní s koncepcí celoživotního učení včetně poznávání získaného zkušeností. Neformální vzdělání získané mladými lidmi v tomto programu bude doplňkem jiných forem vzdělávání a učení, podporovaného v jiných programech Evropské unie.

| 3.4 | Výbor si přeje doplnit nové opatření k akci nazvané podpora pro spolupráci nad politikami:
  Tématické semináře, konference, studijní cesty a návštěvy ověřující proveditelnost projektů připravené organizacemi mládeže, zaměřené na mladé lidi a různé oblasti evropského zájmu. |
| --- | --- |

3.4

Výbor si přeje doplnit nové opatření k akci nazvané podpora pro spolupráci nad politikami:

Tématické semináře, konference, studijní cesty a návštěvy ověřující proveditelnost projektů připravené organizacemi mládeže, zaměřené na mladé lidi a různé oblasti evropského zájmu.

| 3.5 | Rozpočet pro akce, které program obsahuje, činí 915 milionů euro v období sedmi let. Tato částka se blíží sumě jedné miliardy eur, které Výbor považuje za potřebné pro program YOUTH na období 2000-2006. Je skutečností, že rozpočet se zvyšuje ze zhruba 657 milionů euro určených na program YOUTH na 915 milionů euro na program Mládež v akci.
  Tato pozitivní skutečnost si zaslouží dvě připomínky. Zaprvé, rozpočet programu YOUTH pokrývá období pěti let, zatímco program Mládež v akci období sedmi let. Zadruhé, populační skupina, na kterou se stávající program zaměřuje, se skládá z 50 milionů mladých lidí, zatímco budoucí program se zaměří na 75 milionů.
  To znamená, že se nadále na mladého člověka přiděluje 12 euro, což nedosahuje částky 20 euro, navrhované Výborem v jeho stanovisku k programu YOUTH (8). Rozpočtové krytí je tedy nadále jasně nedostatečné. |
| --- | --- |

3.5

Rozpočet pro akce, které program obsahuje, činí 915 milionů euro v období sedmi let. Tato částka se blíží sumě jedné miliardy eur, které Výbor považuje za potřebné pro program YOUTH na období 2000-2006. Je skutečností, že rozpočet se zvyšuje ze zhruba 657 milionů euro určených na program YOUTH na 915 milionů euro na program Mládež v akci.

Tato pozitivní skutečnost si zaslouží dvě připomínky. Zaprvé, rozpočet programu YOUTH pokrývá období pěti let, zatímco program Mládež v akci období sedmi let. Zadruhé, populační skupina, na kterou se stávající program zaměřuje, se skládá z 50 milionů mladých lidí, zatímco budoucí program se zaměří na 75 milionů.

To znamená, že se nadále na mladého člověka přiděluje 12 euro, což nedosahuje částky 20 euro, navrhované Výborem v jeho stanovisku k programu YOUTH (8). Rozpočtové krytí je tedy nadále jasně nedostatečné.

| 3.6 | Výbor si přeje zdůraznit jedno z doporučení uvedených v návrhu vycházejícím ze zatímního vyhodnocení programu YOUTH. Specificky je Výbor rozhodně v souhlase, že by se nový program zaměřený na všechny složky mládeže měl soustředit zejména na mladé lidi s nedostatečnými příležitostmi v nejširším slova smyslu. V tomto ohledu je rovněž důležité dohlížet na to, aby byly prostředky spravedlivě rozděleny mezi mladé ženy a mladé muže. Výbor znovu zdůrazňuje podporu, kterou těmto skupinám mladých vyjadřuje již od svých prvních stanovisek, zaujatých k oblasti mládeže. Rovněž si přeje mít přesné informace o skutečné účasti na tomto programu mládeže, která nemá dostatek příležitostí. |
| --- | --- |

3.6

Výbor si přeje zdůraznit jedno z doporučení uvedených v návrhu vycházejícím ze zatímního vyhodnocení programu YOUTH. Specificky je Výbor rozhodně v souhlase, že by se nový program zaměřený na všechny složky mládeže měl soustředit zejména na mladé lidi s nedostatečnými příležitostmi v nejširším slova smyslu. V tomto ohledu je rovněž důležité dohlížet na to, aby byly prostředky spravedlivě rozděleny mezi mladé ženy a mladé muže. Výbor znovu zdůrazňuje podporu, kterou těmto skupinám mladých vyjadřuje již od svých prvních stanovisek, zaujatých k oblasti mládeže. Rovněž si přeje mít přesné informace o skutečné účasti na tomto programu mládeže, která nemá dostatek příležitostí.

| 3.7 | Rovněž v důsledku doporučení vyslovených na základě zatímního vyhodnocení programu YOUTH, je Výbor názoru, že profil nového programu Mládež v akci by měl být zvýšen tak, aby se účinné informování o programu a jeho akcích dostalo k co největšímu počtu mladých lidí a asociací. Výbor je toho názoru, že tyto informace by měly být pohotově dostupné ve všech vzdělávacích zařízeních, personálních agenturách, sportovních klubech a federacích a v jakýchkoliv jiných institucích nebo organizacích, kde se obvykle schází větší množství mladých lidí. |
| --- | --- |

3.7

Rovněž v důsledku doporučení vyslovených na základě zatímního vyhodnocení programu YOUTH, je Výbor názoru, že profil nového programu Mládež v akci by měl být zvýšen tak, aby se účinné informování o programu a jeho akcích dostalo k co největšímu počtu mladých lidí a asociací. Výbor je toho názoru, že tyto informace by měly být pohotově dostupné ve všech vzdělávacích zařízeních, personálních agenturách, sportovních klubech a federacích a v jakýchkoliv jiných institucích nebo organizacích, kde se obvykle schází větší množství mladých lidí.

| 3.8 | Prosazování koncepce evropského občanství a podněcování smyslu pro příslušnost k Evropské unii, stále nabývající na významu, jsou cíle, které všichni podporujeme. Akce Společenství se orientují na dosažení těchto cílů a jednu z oblastí jeho působnosti pokrývá zkoumaný návrh.
  Ve svém sdělení nazvaném Uplatňování občanství: podpora evropské kultury a rozlišnosti cestou programů pro mládež, kulturu, audiovizuální a občanskou participaci
   (9) Komise zdůraznila, že je třeba, aby se evropským občanům dostalo příležitosti pociťovat příslušnost k EU, konstatuje však, že ve skutečnosti mnozí občané pociťují unii jako vzdálenou a odtažitou politickou a hospodářskou entitu.
  Výbor věří, že akce tohoto druhu jsou potřebné k povzbuzení smyslu pro občanství a příslušnost k Evropské unii. Je nicméně toho názoru, že instituce i členské státy musí zhodnotit vlastní zodpovědnost za to, že tyto cíle nejsou plně dosahovány, a za to, že v očích mnoha občanů je Evropská unie souhrnem vládních ekonomických zájmů, které je občas třeba dojednat. |
| --- | --- |

3.8

Prosazování koncepce evropského občanství a podněcování smyslu pro příslušnost k Evropské unii, stále nabývající na významu, jsou cíle, které všichni podporujeme. Akce Společenství se orientují na dosažení těchto cílů a jednu z oblastí jeho působnosti pokrývá zkoumaný návrh.

Ve svém sdělení nazvaném Uplatňování občanství: podpora evropské kultury a rozlišnosti cestou programů pro mládež, kulturu, audiovizuální a občanskou participaci
   (9) Komise zdůraznila, že je třeba, aby se evropským občanům dostalo příležitosti pociťovat příslušnost k EU, konstatuje však, že ve skutečnosti mnozí občané pociťují unii jako vzdálenou a odtažitou politickou a hospodářskou entitu.

Výbor věří, že akce tohoto druhu jsou potřebné k povzbuzení smyslu pro občanství a příslušnost k Evropské unii. Je nicméně toho názoru, že instituce i členské státy musí zhodnotit vlastní zodpovědnost za to, že tyto cíle nejsou plně dosahovány, a za to, že v očích mnoha občanů je Evropská unie souhrnem vládních ekonomických zájmů, které je občas třeba dojednat.

| 3.9 | Prosazování hodnot založených na toleranci, solidaritě, vzájemném pochopení a dialogu s jinými kulturami a mezi generacemi je cílem, který musí mít pevnou a bezvýhradnou podporu. Tyto hodnoty jsou v návrhu výslovně uvedeny a Výbor podporuje snahu o jejich naplnění.
  Vzhledem k tomu, že program je specificky zaměřený na mladé lidi a určité věkové skupiny (dospívající), stejně jako na mladé dospělé, kterým nejsou poskytnuty dostatečné příležitosti, shledává Výbor, že by měl návrh pokládat zvláštní důraz na některé stejně významné hodnoty, které však stávající text neobsahuje. Tyto hodnoty jsou základem, mají-li mladí lidé sehrát integrální a aktivní úlohu ve společnosti, souvisejí se zodpovědností, uspokojením z dobře vykonané práce, souladem se společenskými normami atd. Ve vyspělé společnosti, kde jsou občané jasně informováni o svých právech, je rovněž důležité využívat každé příležitosti ke sdělování těchto hodnot občanům, zejména mladým lidem. Program Mládež v akci by mohl být nástrojem prosazování těchto hodnot. |
| --- | --- |

3.9

Prosazování hodnot založených na toleranci, solidaritě, vzájemném pochopení a dialogu s jinými kulturami a mezi generacemi je cílem, který musí mít pevnou a bezvýhradnou podporu. Tyto hodnoty jsou v návrhu výslovně uvedeny a Výbor podporuje snahu o jejich naplnění.

Vzhledem k tomu, že program je specificky zaměřený na mladé lidi a určité věkové skupiny (dospívající), stejně jako na mladé dospělé, kterým nejsou poskytnuty dostatečné příležitosti, shledává Výbor, že by měl návrh pokládat zvláštní důraz na některé stejně významné hodnoty, které však stávající text neobsahuje. Tyto hodnoty jsou základem, mají-li mladí lidé sehrát integrální a aktivní úlohu ve společnosti, souvisejí se zodpovědností, uspokojením z dobře vykonané práce, souladem se společenskými normami atd. Ve vyspělé společnosti, kde jsou občané jasně informováni o svých právech, je rovněž důležité využívat každé příležitosti ke sdělování těchto hodnot občanům, zejména mladým lidem. Program Mládež v akci by mohl být nástrojem prosazování těchto hodnot.

| 3.10 | Výrazná jazyková rozlišnost Evropské unie je dalším důkazem jejího kulturního bohatství. Výbor pravidelně zdůrazňuje důležitost jazykové výuky, aby se zvýšilo vědomí a porozumění mezi občany Evropské unie.
  Výbor je názoru, že program Mládí v akci by měl také napomoci prosazování jazykové výuky, protože odkaz na ni je součástí všeobecných i specifických cílů.
  Výbor navrhuje, aby byla jazyková rozlišnost zmíněna v článku 2, odst. 3 návrhu, společně s Evropskou kulturní a multikulturní rozlišností.
  Cíl 1 c) článku 3 by tedy měl být formulován takto: „prosazování interkulturního a jazykového vzdělávání mezi mladými lidmi“. |
| --- | --- |

3.10

Výrazná jazyková rozlišnost Evropské unie je dalším důkazem jejího kulturního bohatství. Výbor pravidelně zdůrazňuje důležitost jazykové výuky, aby se zvýšilo vědomí a porozumění mezi občany Evropské unie.

Výbor je názoru, že program Mládí v akci by měl také napomoci prosazování jazykové výuky, protože odkaz na ni je součástí všeobecných i specifických cílů.

Výbor navrhuje, aby byla jazyková rozlišnost zmíněna v článku 2, odst. 3 návrhu, společně s Evropskou kulturní a multikulturní rozlišností.

Cíl 1 c) článku 3 by tedy měl být formulován takto: „prosazování interkulturního a jazykového vzdělávání mezi mladými lidmi“.

| 3.11 | Jedním z nejdůležitějších aspektů programu ve vztahu ke sdělování hodnot mladým lidem je iniciativa Evropské dobrovolnické služby. Založená zvláštním programem v roce 1998, stala se cenným nástrojem podporování solidarity mezi mladými lidmi a obohacení osobního rozvoje. Výbor tedy podporuje široké možnosti pole působnosti akce, které tato iniciativa pokrývá. Opět s potěšením zaznamenává citlivost Komise ke dřívějším doporučením Výboru v této záležitosti. |
| --- | --- |

3.11

Jedním z nejdůležitějších aspektů programu ve vztahu ke sdělování hodnot mladým lidem je iniciativa Evropské dobrovolnické služby. Založená zvláštním programem v roce 1998, stala se cenným nástrojem podporování solidarity mezi mladými lidmi a obohacení osobního rozvoje. Výbor tedy podporuje široké možnosti pole působnosti akce, které tato iniciativa pokrývá. Opět s potěšením zaznamenává citlivost Komise ke dřívějším doporučením Výboru v této záležitosti.

| 3.12 | Výboru se zdá že plánovaný rozpočet na tuto akci je dostatečně vysoký, (částka přidělená akci ve finanční části návrhu) protože je poměrně malý počet mladých lidí, kteří na ní participují. Na druhé straně přicházejí informace z jednotlivých členských států o tom, že nelze uspokojit zájem mladých o účast na dobrovolných akcích. Možná je toto způsobeno podmínkami žádosti a efektivitou těchto akcí. Výbor je toho názoru, že akce 1, Mládež pro Evropu, má větší naději vytvoření participace a dosažení většího účinku na mladé lidi s omezenými příležitostmi. Z pohledu Výboru by tedy mělo být přezkoumáno, zda přidělování prostředků z rozpočtu na jednotlivé akce odpovídá potřebám a důležitosti. Při tom je třeba vzít v úvahu možnost zvýšení efektivity jednotlivých akcí. |
| --- | --- |

3.12

Výboru se zdá že plánovaný rozpočet na tuto akci je dostatečně vysoký, (částka přidělená akci ve finanční části návrhu) protože je poměrně malý počet mladých lidí, kteří na ní participují. Na druhé straně přicházejí informace z jednotlivých členských států o tom, že nelze uspokojit zájem mladých o účast na dobrovolných akcích. Možná je toto způsobeno podmínkami žádosti a efektivitou těchto akcí. Výbor je toho názoru, že akce 1, Mládež pro Evropu, má větší naději vytvoření participace a dosažení většího účinku na mladé lidi s omezenými příležitostmi. Z pohledu Výboru by tedy mělo být přezkoumáno, zda přidělování prostředků z rozpočtu na jednotlivé akce odpovídá potřebám a důležitosti. Při tom je třeba vzít v úvahu možnost zvýšení efektivity jednotlivých akcí.

| 3.13 | „Politika mládeže by měla usilovat o zapojení mladých lidí na všech úrovních rozhodovacího procesu, aby jednak získali bezprostřední zkušenosti a rovněž aby byli motivování k činnému a odpovědnému občanství.“ Tato věta, která tvoří část doporučení stanoviska z vlastní iniciativy k Bílé knize: politika mládeže
   (10)
  , definuje záměr, který by mohl sloužit jako referenční rámec tohoto programu. Pokud bude program sledovat tento základní směr, spojí dva hlavní principy vytčené v jeho záměrech: občanství a participaci. |
| --- | --- |

3.13

„Politika mládeže by měla usilovat o zapojení mladých lidí na všech úrovních rozhodovacího procesu, aby jednak získali bezprostřední zkušenosti a rovněž aby byli motivování k činnému a odpovědnému občanství.“ Tato věta, která tvoří část doporučení stanoviska z vlastní iniciativy k Bílé knize: politika mládeže
   (10)
  , definuje záměr, který by mohl sloužit jako referenční rámec tohoto programu. Pokud bude program sledovat tento základní směr, spojí dva hlavní principy vytčené v jeho záměrech: občanství a participaci.

| 3.14 | Velký podíl externího zajišťování činností programu znamená, že bude potřebné další úsilí k zajištění konsistence a transparentnosti. Výbor oceňuje požadavek udržet řízení v dosahu prostých lidí, ale je názoru, že by se Komise měla účastnit rozhodovacího procesu, když se budou vybírat organizace, které budou z programu čerpat. |
| --- | --- |

3.14

Velký podíl externího zajišťování činností programu znamená, že bude potřebné další úsilí k zajištění konsistence a transparentnosti. Výbor oceňuje požadavek udržet řízení v dosahu prostých lidí, ale je názoru, že by se Komise měla účastnit rozhodovacího procesu, když se budou vybírat organizace, které budou z programu čerpat.

| 3.15 | Zavádění programu, z velké části delegované na národní, regionální a místní úroveň, s rozsáhlou účastí organizací i jednotlivců, bude vyžadovat nejvyšší míru finanční kázně, transparentnosti a viditelnosti, aby bylo zajištěno řádné využití veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

3.15

Zavádění programu, z velké části delegované na národní, regionální a místní úroveň, s rozsáhlou účastí organizací i jednotlivců, bude vyžadovat nejvyšší míru finanční kázně, transparentnosti a viditelnosti, aby bylo zajištěno řádné využití veřejných zdrojů.

| 3.16 | V průběhu procesu výběru organizací a přidělování zdrojů navrhovaným projektům je nezbytná bdělost institucí Společenství i příslušných institucí účastnících se zemí, aby bylo zaručeno, že prostředky z programu Mládí v akci nebudou zneužity k financování asociace nebo organizace, která by tolerovala nebo zaštiťovala – ať již ze své podstaty nebo z nedbalosti – jakékoliv netolerantní, násilnické, rasistické nebo xenofobní postoje. Je proto třeba, aby organizace zodpovědné za výběr a schvalování projektů na úrovni Společenství i v rámci členských států takové případy identifikovaly a vyloučily je z jakéhokoliv výběrového řízení.
  Při výběru organizací s možností získat prostředky Společenství musí být rovněž zajištěno, že takové organizace budou skutečně reprezentativní a budou sdružovat určitý počet členů. |
| --- | --- |

3.16

V průběhu procesu výběru organizací a přidělování zdrojů navrhovaným projektům je nezbytná bdělost institucí Společenství i příslušných institucí účastnících se zemí, aby bylo zaručeno, že prostředky z programu Mládí v akci nebudou zneužity k financování asociace nebo organizace, která by tolerovala nebo zaštiťovala – ať již ze své podstaty nebo z nedbalosti – jakékoliv netolerantní, násilnické, rasistické nebo xenofobní postoje. Je proto třeba, aby organizace zodpovědné za výběr a schvalování projektů na úrovni Společenství i v rámci členských států takové případy identifikovaly a vyloučily je z jakéhokoliv výběrového řízení.

Při výběru organizací s možností získat prostředky Společenství musí být rovněž zajištěno, že takové organizace budou skutečně reprezentativní a budou sdružovat určitý počet členů.

| 3.17 | Výbor se ztotožňuje s formulací v textu návrhu, že jeho evropská přidaná hodnota je přímo provázána s povahou akcí, tedy s posilováním spolupráce států, umožňující mladým lidem pohyb mezi různými zeměmi. Toho státy nemohou dosáhnout vlastními silami. Proto je vrcholně důležité, aby účastnící se země braly v úvahu ustanovení článku 6, odst. 5 návrhu a podnikly všechny možné kroky k vyloučení jakýchkoliv přetrvávajících překážek mobilitě.
  Výbor vyslovil opakovaně k tomuto hledisku připomínky ve stanoviscích k jiným fázím tohoto programu a problémům, které se mobility týkají (11).
  V těchto stanoviscích Výbor naléhavě zdůraznil potřebu urychlení iniciativ, které by umožnily občanům, zejména mladým lidem, účastnit se tohoto programu, aniž by jim bránily byrokratické překážky, omezující jeho dostupnost. Tyto překážky by měly členské státy odstranit. |
| --- | --- |

3.17

Výbor se ztotožňuje s formulací v textu návrhu, že jeho evropská přidaná hodnota je přímo provázána s povahou akcí, tedy s posilováním spolupráce států, umožňující mladým lidem pohyb mezi různými zeměmi. Toho státy nemohou dosáhnout vlastními silami. Proto je vrcholně důležité, aby účastnící se země braly v úvahu ustanovení článku 6, odst. 5 návrhu a podnikly všechny možné kroky k vyloučení jakýchkoliv přetrvávajících překážek mobilitě.

Výbor vyslovil opakovaně k tomuto hledisku připomínky ve stanoviscích k jiným fázím tohoto programu a problémům, které se mobility týkají (11).

V těchto stanoviscích Výbor naléhavě zdůraznil potřebu urychlení iniciativ, které by umožnily občanům, zejména mladým lidem, účastnit se tohoto programu, aniž by jim bránily byrokratické překážky, omezující jeho dostupnost. Tyto překážky by měly členské státy odstranit.

| 3.18 | Rozšíření věkového rozpětí účastníků snížením dolní meze na 13 a zvýšením horní meze na 30 je pozoruhodným zlepšením, které odpovídá předchozím doporučením Výboru. Program se tím otevírá širší části populace a může se na něm tedy podílet 75 milionů účastníků. Výbor je toho názoru, že by bylo vhodné uskutečnit studii, která by poskytla jasnější obraz o této věkové skupině (byla by to studie historicky bezprecedentní z hlediska diversity i jednotnosti) a podpořit tak program pro mládež Evropské unie, zejména pokud by měla v úmyslu řídit se doporučeními skupiny na vysoké úrovni o budoucnosti sociální politiky, která usiluje o změnu generačního paktu.
  Výbor nicméně opakuje své doporučení snížit minimální věk účastníků výměn na 11 let. Přestože tato věková skupina může být chápána jako preadolescentní, je zřejmé, že učení a předávání hodnot, ke kterému dochází v raném věku, umožňuje dosáhnout specifických způsobů osvojení. Účast by měla vždy mít formu řádně organizovaného plánu, nikdy by neměla probíhat na individuálním základě. |
| --- | --- |

3.18

Rozšíření věkového rozpětí účastníků snížením dolní meze na 13 a zvýšením horní meze na 30 je pozoruhodným zlepšením, které odpovídá předchozím doporučením Výboru. Program se tím otevírá širší části populace a může se na něm tedy podílet 75 milionů účastníků. Výbor je toho názoru, že by bylo vhodné uskutečnit studii, která by poskytla jasnější obraz o této věkové skupině (byla by to studie historicky bezprecedentní z hlediska diversity i jednotnosti) a podpořit tak program pro mládež Evropské unie, zejména pokud by měla v úmyslu řídit se doporučeními skupiny na vysoké úrovni o budoucnosti sociální politiky, která usiluje o změnu generačního paktu.

Výbor nicméně opakuje své doporučení snížit minimální věk účastníků výměn na 11 let. Přestože tato věková skupina může být chápána jako preadolescentní, je zřejmé, že učení a předávání hodnot, ke kterému dochází v raném věku, umožňuje dosáhnout specifických způsobů osvojení. Účast by měla vždy mít formu řádně organizovaného plánu, nikdy by neměla probíhat na individuálním základě.

| 3.19 | Článek 15 návrhu směrnice vyžaduje povinné vyhodnocení programu v jeho průběhu a po jeho ukončení. Pokud se týká vyhodnocení během průběhu, je Výbor názoru, že jedním z důležitých hledisek, které je třeba vyhodnotit, je dopad programu v různých účastnických zemích. Vyhodnocením jeho dopadu získáme možnost se soustředit na zvyšování povědomosti o programu v zemích, kde je nízká účast na iniciativách Mládí v akci. Tak bychom se mohli pokusit o vážené rozdělování prostředků, aby se nesoustředily ve strukturálně silných oblastech s rozsáhlými zkušenostmi s tímto typem akcí. Napomohlo by to předání těchto zkušeností do oblastí s nižšími úrovněmi participace na akcích programu. |
| --- | --- |

3.19

Článek 15 návrhu směrnice vyžaduje povinné vyhodnocení programu v jeho průběhu a po jeho ukončení. Pokud se týká vyhodnocení během průběhu, je Výbor názoru, že jedním z důležitých hledisek, které je třeba vyhodnotit, je dopad programu v různých účastnických zemích. Vyhodnocením jeho dopadu získáme možnost se soustředit na zvyšování povědomosti o programu v zemích, kde je nízká účast na iniciativách Mládí v akci. Tak bychom se mohli pokusit o vážené rozdělování prostředků, aby se nesoustředily ve strukturálně silných oblastech s rozsáhlými zkušenostmi s tímto typem akcí. Napomohlo by to předání těchto zkušeností do oblastí s nižšími úrovněmi participace na akcích programu.

| 3.20 | Jak již bylo ve stanovisku uvedeno, program Mládež v akci staví na základech položených akcemi předchozích programů pro oblast mládeže. Sociální partneři se tedy musí účastnit na prvotních přípravách a následné hodnotící práci a organizace mládeže musí být zapojeny do implementace některých akcí programu, zejména těch, které zahrnují neplacenou práci. To napomůže vyloučit případná narušení pracovního trhu a zabrání to situacím, kdy by se dobrovolnická práce používala jako náhrada za placenou práci, zejména práci kvalifikovanou. |
| --- | --- |

3.20

Jak již bylo ve stanovisku uvedeno, program Mládež v akci staví na základech položených akcemi předchozích programů pro oblast mládeže. Sociální partneři se tedy musí účastnit na prvotních přípravách a následné hodnotící práci a organizace mládeže musí být zapojeny do implementace některých akcí programu, zejména těch, které zahrnují neplacenou práci. To napomůže vyloučit případná narušení pracovního trhu a zabrání to situacím, kdy by se dobrovolnická práce používala jako náhrada za placenou práci, zejména práci kvalifikovanou.

| 3.21 | Dále Výbor zdůrazňuje potřebu užší spolupráce mezi sociálními partnery a mládeží, případně organizacemi orientovanými na mládež, pokud se týká opatření podporujících mládežnické iniciativy v rámci programu Mládež pro Evropu. Zkušenosti našich organizací mohou posloužit jako silný stimul pro iniciativu, podnikavost a tvořivost mladých Evropanů. |
| --- | --- |

3.21

Dále Výbor zdůrazňuje potřebu užší spolupráce mezi sociálními partnery a mládeží, případně organizacemi orientovanými na mládež, pokud se týká opatření podporujících mládežnické iniciativy v rámci programu Mládež pro Evropu. Zkušenosti našich organizací mohou posloužit jako silný stimul pro iniciativu, podnikavost a tvořivost mladých Evropanů.

| 3.22 | Výbor vítá zařazení opatření k podpoře asociací mládeže mezi prostředky povzbuzení mladých lidí k účasti v občanské společnosti. Je tudíž toho názoru, že zvláštní důraz by měl být položen na podporování takových asociací v místech a mezi skupinami mladých lidí, které stávající organizace nedostatečně pokrývají.
  Ve vztahu k finančním opatřením v příloze doprovázející návrh vyjadřuje Výbor nespokojenost se snížením části rozpočtu vyhrazené organizacím aktivním na poli mládeže v Evropském měřítku. Výbor je názoru, že pro zachování konsistence s cíli nového programu nesmí podíl určený pro tuto akci poklesnout pod úroveň programu YOUTH. |
| --- | --- |

3.22

Výbor vítá zařazení opatření k podpoře asociací mládeže mezi prostředky povzbuzení mladých lidí k účasti v občanské společnosti. Je tudíž toho názoru, že zvláštní důraz by měl být položen na podporování takových asociací v místech a mezi skupinami mladých lidí, které stávající organizace nedostatečně pokrývají.

Ve vztahu k finančním opatřením v příloze doprovázející návrh vyjadřuje Výbor nespokojenost se snížením části rozpočtu vyhrazené organizacím aktivním na poli mládeže v Evropském měřítku. Výbor je názoru, že pro zachování konsistence s cíli nového programu nesmí podíl určený pro tuto akci poklesnout pod úroveň programu YOUTH.

| 3.23 | Výbor vítá novou iniciativu představitelů států a vlád Francie, Německa, Španělska a Švédska podepsat Pakt evropské mládeže jako součást Lisabonské strategie, aby se rozvíjely nové způsoby účasti mladých lidí na politickém životě.
  Výbor je názoru, že tento pakt by měl být chápán jako prostředek dosažení výsledků v oblastech jako je zaměstnanost, sociální inkluze a vzdělávání v rámci politiky mládeže Evropské unie a programu Mládež v akci a jako nové téma agendy politiky Evropská mládež. |
| --- | --- |

3.23

Výbor vítá novou iniciativu představitelů států a vlád Francie, Německa, Španělska a Švédska podepsat Pakt evropské mládeže jako součást Lisabonské strategie, aby se rozvíjely nové způsoby účasti mladých lidí na politickém životě.

Výbor je názoru, že tento pakt by měl být chápán jako prostředek dosažení výsledků v oblastech jako je zaměstnanost, sociální inkluze a vzdělávání v rámci politiky mládeže Evropské unie a programu Mládež v akci a jako nové téma agendy politiky Evropská mládež.

V Bruselu dne 10. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  CES 769/1986

1

(2)  Úř. věst. C 159 ze dne 17.06. 1991.

2

(3)  Úř. věst. C 148 ze dne 30.05. 1994.

3

(4)  Úř. věst. C 158 ze dne 26.05. 1997.

4

(5)  Úř. věst. C 410 ze dne 30.12. 1998.

5

(6)  Úř. věst. C 10 ze dne 14.01. 2004.

6

(7)  Úř. věst. C 116 ze dne 20.4.2001.

7

(8)  Úř. věst. C 410 ze dne 30.12.1998.

8

(9)  COM (2004) 154 final

9

(10)  Úř. věst. C 116 ze dne 20.04.2001.

10

(11)  Úř. věst. C 133 ze dne 28.04.1997. Stanovisko k Zelené knize o vzdělání, přípravě a výzkumu: překážky přeshraniční mobilitě.

11

Úř. věst. C 149 ze dne 21.06.2002 Stanovisko k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o právech občanů Unie a jejich rodinných příslušníků na volný pohyb a usídlení na území členských států.

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Níže uvedený pozměňovací návrh byl během jednání plenárního schůze zamítnut, ale získal více než jednu čtvrtinu platných hlasů.

Nový článek 3.14:

Komise musí zajistit, že práce národních agentur řídících program Mládež bude koordinována tak, aby decentralizace jeho zavádění v členských státech nestavěla nové bariéry bránící přístupu k tomuto programu.

Práce a metody národních agentur během zavádění nového programu Mládež v akci musí být monitorovány a hodnoceny výborem složeným z úředníků Evropské komise a odpovídajících sociálních partnerů.

Odůvodnění

Navrhovaný program Mládež v akci je mnohem decentralizovanější než stávající program Mládež. Během jeho zavádění národní agentury mládeže zúčastněných zemí hrají významnou úlohu a přijímají významná rozhodnutí, stanoví národní priority a rozhodují o řadě okolností implementace programu. Decentralizace je pro mnohé evropské organizace a sítě mládeže závažným problémem, protože národní agentury mají různé národní priority a rozdílný přístup k partnerství. Evropské organizace mládeže a jejich pobočky v různých zemích nemohou žádoucím způsobem spolupracovat.

Výsledek hlasování:

Pro: 51

Proti: 72

Zdrželi se hlasování: 30

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/52

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Role EIB v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru (PPP) a dopad na problematiku růstu

(2005/C 234/12)

Evropský hospodářský a sociální výbor dne 27. dubna 2004 rozhodl v souladu s čl. 29 odst. 2 svého jednacího řádu o vypracování stanoviska k tématu: Role EIB v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru (PPP) a dopad na problematiku růstu.

Specializovaná sekce „Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost“ pověřená pracemi výboru k tomuto tématu přijala své stanovisko dne 16. února 2005 (zpravodaj: pan LEVAUX).

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal na svém 415. plenárním zasedání ve dnech 9. a 10. března 2005 (zasedání ze dne 10. března 2005) toto stanovisko 153 hlasy pro; nikdo nehlasoval proti a 5 členů se hlasování zdrželo.

1.   Úvod

| 1.1 | Toto stanovisko přebírá značné pasáže informační zprávy, kterou vypracovala EIB v červenci r. 2004 (1) pro EHSV. |
| --- | --- |

1.1

Toto stanovisko přebírá značné pasáže informační zprávy, kterou vypracovala EIB v červenci r. 2004 (1) pro EHSV.

| 1.2 | Systém soukromých investic ve veřejném sektoru (koncese a jiné formy smluv) je v současné době využíván v evropských zemích rozličnými způsoby. Termín PPP („partenariats publics et privés“, „public private-partnership“) zahrnuje velmi rozmanité situace a podle EIB „hlavní charakteristika takového partnerství spočívá ve skutečnosti, že předpokládá vztah sdílení rizik mezi veřejnými a soukromými developery na základě společného závazku ohledně plnění jistého cíle veřejného zájmu“. |
| --- | --- |

1.2

Systém soukromých investic ve veřejném sektoru (koncese a jiné formy smluv) je v současné době využíván v evropských zemích rozličnými způsoby. Termín PPP („partenariats publics et privés“, „public private-partnership“) zahrnuje velmi rozmanité situace a podle EIB „hlavní charakteristika takového partnerství spočívá ve skutečnosti, že předpokládá vztah sdílení rizik mezi veřejnými a soukromými developery na základě společného závazku ohledně plnění jistého cíle veřejného zájmu“.

2.   Problematika PPP a role EIB

2.1   Evropské veřejné služby v dějinách

| 2.1.1 | Před 2000 lety měl samotnou přepravu poštovních zásilek v římské říši na starosti císař, tj. z hlediska „vehiculatio“, přičemž místní samosprávné úřady („municipes“) zodpovídaly za „stationes“, tj. poštovní stanice.
  Po zadávacím řízení městské úřady podepsaly smlouvu se správci těchto velkých poštovních domů; podle této smlouvy měli správci za úkol postavit, provádět údržbu prostor a provozovat budovu po dobu pěti let; toto pětileté období bylo v římském právu relativně obvyklé a často se s ním setkáváme v oblasti pozemkového vlastnictví (zejména smlouvy o dočasné držbě). Uplynulo dalších dvanáct století, než tato smlouva opět spatřila světlo světa.
  Koncesní smlouvy nesloužily pouze pro poštovní úřady císaře Augusta – používaly se rovněž pro stavbu přístavů, lázní, tržišť, a dokonce i cest. |
| --- | --- |

2.1.1

Před 2000 lety měl samotnou přepravu poštovních zásilek v římské říši na starosti císař, tj. z hlediska „vehiculatio“, přičemž místní samosprávné úřady („municipes“) zodpovídaly za „stationes“, tj. poštovní stanice.

Po zadávacím řízení městské úřady podepsaly smlouvu se správci těchto velkých poštovních domů; podle této smlouvy měli správci za úkol postavit, provádět údržbu prostor a provozovat budovu po dobu pěti let; toto pětileté období bylo v římském právu relativně obvyklé a často se s ním setkáváme v oblasti pozemkového vlastnictví (zejména smlouvy o dočasné držbě). Uplynulo dalších dvanáct století, než tato smlouva opět spatřila světlo světa.

Koncesní smlouvy nesloužily pouze pro poštovní úřady císaře Augusta – používaly se rovněž pro stavbu přístavů, lázní, tržišť, a dokonce i cest.

| 2.1.2 | V 19. století byla evropská železniční síť vybudována zcela pomocí koncesních smluv; tímto způsobem se postupovalo nejenom při stavbě železničních tratí nebo železničních staveb, ale také při poskytování veřejných městských služeb – dodávka vody, plynu, elektřiny, odvoz domovního odpadu, telefon aj. |
| --- | --- |

2.1.2

V 19. století byla evropská železniční síť vybudována zcela pomocí koncesních smluv; tímto způsobem se postupovalo nejenom při stavbě železničních tratí nebo železničních staveb, ale také při poskytování veřejných městských služeb – dodávka vody, plynu, elektřiny, odvoz domovního odpadu, telefon aj.

| 2.1.3 | Ostatně ve většině členských zemích je právo řídící veřejné zakázky z podstatné míry odvozeno od koncesního práva. |
| --- | --- |

2.1.3

Ostatně ve většině členských zemích je právo řídící veřejné zakázky z podstatné míry odvozeno od koncesního práva.

| 2.1.4 | Ve 20. století koncesní smlouva umožnila nejen realizaci dálnic a parkovišť, ale také sítí pro rozvod vody, muzeí, letišť, tramvajové dopravy, metra, veřejných staveb v městských čtvrtích, úplné rekonstrukce škol, nemocnic aj. |
| --- | --- |

2.1.4

Ve 20. století koncesní smlouva umožnila nejen realizaci dálnic a parkovišť, ale také sítí pro rozvod vody, muzeí, letišť, tramvajové dopravy, metra, veřejných staveb v městských čtvrtích, úplné rekonstrukce škol, nemocnic aj.

| 2.1.5 | Systém PPP přijaly četné země a EHSV o nich vypracoval stručné shrnutí ve svém stanovisku (2) k „Zelené knize o PPP a právu Společenství týkajícím se veřejných zakázek a koncesí“ přijatém dne 27.10.2004. |
| --- | --- |

2.1.5

Systém PPP přijaly četné země a EHSV o nich vypracoval stručné shrnutí ve svém stanovisku (2) k „Zelené knize o PPP a právu Společenství týkajícím se veřejných zakázek a koncesí“ přijatém dne 27.10.2004.

2.2   Popis akčního rámce vypracovaného EIB

| 2.2.1 | „Evropská rada z října r. 2003 vyzvala Komisi a EIB, aby prozkoumaly možnosti co možná nejlepšího zajištění finanční podpory veřejného a soukromého sektoru ve prospěch Iniciativy růstu a aby více přihlížely k některým iniciativám, které by měly přispívat k rozvoji PPP. |
| --- | --- |

2.2.1

„Evropská rada z října r. 2003 vyzvala Komisi a EIB, aby prozkoumaly možnosti co možná nejlepšího zajištění finanční podpory veřejného a soukromého sektoru ve prospěch Iniciativy růstu a aby více přihlížely k některým iniciativám, které by měly přispívat k rozvoji PPP.

| 2.2.2 | Komise proto s pomocí Banky připravila sérii opatření, jež byla zapracována do Iniciativy růstu přijaté Evropskou radou v Bruselu v prosinci r. 2003. Návrhy byly zaměřeny na zavedení legislativního, finančního a administrativního rámce k podpoře soukromých investic a na mobilizaci finančních zdrojů Společenství; členské státy byly dále vyzvány, aby dále zaměřovaly své veřejné výdaje na oblasti podporující hospodářský růst, aniž by přitom navýšily veřejné rozpočty. |
| --- | --- |

2.2.2

Komise proto s pomocí Banky připravila sérii opatření, jež byla zapracována do Iniciativy růstu přijaté Evropskou radou v Bruselu v prosinci r. 2003. Návrhy byly zaměřeny na zavedení legislativního, finančního a administrativního rámce k podpoře soukromých investic a na mobilizaci finančních zdrojů Společenství; členské státy byly dále vyzvány, aby dále zaměřovaly své veřejné výdaje na oblasti podporující hospodářský růst, aniž by přitom navýšily veřejné rozpočty.

| 2.2.3 | Návrhy EIB předložené Radě se týkaly především poskytnutí značných doplňkových zdrojů jednak pro transevropské sítě, a jednak pro iniciativu i2i (3), což jsou dvě hlavní součásti Iniciativy růstu (4). EIB se zavázala (...):






  — | že bude co nejlépe pracovat na rozšíření škály finančních nástrojů, které budou použity pro tyto dvě hlavní části, zejména v oblasti různých druhů financování pro PPP (...); |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Návrhy EIB předložené Radě se týkaly především poskytnutí značných doplňkových zdrojů jednak pro transevropské sítě, a jednak pro iniciativu i2i (3), což jsou dvě hlavní součásti Iniciativy růstu (4). EIB se zavázala (...):

—

že bude co nejlépe pracovat na rozšíření škály finančních nástrojů, které budou použity pro tyto dvě hlavní části, zejména v oblasti různých druhů financování pro PPP (...);

| — | že posílí své institucionální vztahy s Komisí, s členskými státy, se specializovanými finančními institucemi (zejména s národními pracovními skupinami majícími na starosti PPP), jakož i s bankovním sektorem a s kapitálovými trhy s cílem posílit rozvoj veřejného a soukromého financování pro tyto velmi prioritní sektory. |
| --- | --- |

—

že posílí své institucionální vztahy s Komisí, s členskými státy, se specializovanými finančními institucemi (zejména s národními pracovními skupinami majícími na starosti PPP), jakož i s bankovním sektorem a s kapitálovými trhy s cílem posílit rozvoj veřejného a soukromého financování pro tyto velmi prioritní sektory.

| 2.2.4 | Závazky přijaté EIB v rámci Iniciativy růstu odpovídaly přirozenému vývoji a posílení opatření, které Banka přijala již v průběhu předcházejících deseti let, aby pobídla soukromý sektor k větší účasti na financování veřejných infrastruktur (...)“. |
| --- | --- |

2.2.4

Závazky přijaté EIB v rámci Iniciativy růstu odpovídaly přirozenému vývoji a posílení opatření, které Banka přijala již v průběhu předcházejících deseti let, aby pobídla soukromý sektor k větší účasti na financování veřejných infrastruktur (...)“.

| 2.2.5 | Ve svém „Stanovisku k Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícím se veřejných zakázek a koncesí“ (5) EHSV upozornil na velké rozdíly ve využívání PPP v jednotlivých členských státech. Výbor také poznamenává, že místní orgány nebo samosprávné celky jsou často pragmatičtější než samotný stát při realizaci společných projektů pomocí PPP. |
| --- | --- |

2.2.5

Ve svém „Stanovisku k Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícím se veřejných zakázek a koncesí“ (5) EHSV upozornil na velké rozdíly ve využívání PPP v jednotlivých členských státech. Výbor také poznamenává, že místní orgány nebo samosprávné celky jsou často pragmatičtější než samotný stát při realizaci společných projektů pomocí PPP.

3.   Vývoj PPP v Evropě očima EIB

3.1   Charakteristika PPP

| 3.1.1 | Pojem „partnerství veřejného a soukromého sektoru“ (PPP) je běžně používán od 90. let; jednotný evropský model PPP (...) však neexistuje. |
| --- | --- |

3.1.1

Pojem „partnerství veřejného a soukromého sektoru“ (PPP) je běžně používán od 90. let; jednotný evropský model PPP (...) však neexistuje.

| 3.1.2 | V Evropě jsou nové investice do infrastruktur stále častěji realizovány v rámci různých modelů PPP založených na principu účasti soukromého sektoru se společným sdílením rizik při dodávce veřejných infrastruktur a financování uživatelem nebo z veřejných prostředků v poměru podle dodaných služeb a odpovídajícím riziku převedenému na soukromý sektor. Tyto veřejné infrastruktury zahrnují například letiště, železnice, silnice, mosty, tunely, zařízení pro životní prostředí (např. spalovny odpadu a čističky odpadních vod) a veřejné budovy, zejména administrativní budovy, školy, nemocnice a vězení (...).
  Příloha č. 2 ilustruje stadium rozvoje ke konci r. 2003 v oblasti „programů PPP, souvisejících právních systémů a příslušných veřejných institucí v evropské pětadvacítce (...)“. |
| --- | --- |

3.1.2

V Evropě jsou nové investice do infrastruktur stále častěji realizovány v rámci různých modelů PPP založených na principu účasti soukromého sektoru se společným sdílením rizik při dodávce veřejných infrastruktur a financování uživatelem nebo z veřejných prostředků v poměru podle dodaných služeb a odpovídajícím riziku převedenému na soukromý sektor. Tyto veřejné infrastruktury zahrnují například letiště, železnice, silnice, mosty, tunely, zařízení pro životní prostředí (např. spalovny odpadu a čističky odpadních vod) a veřejné budovy, zejména administrativní budovy, školy, nemocnice a vězení (...).

Příloha č. 2 ilustruje stadium rozvoje ke konci r. 2003 v oblasti „programů PPP, souvisejících právních systémů a příslušných veřejných institucí v evropské pětadvacítce (...)“.

| 3.1.3 | „Z hlediska veřejného sektoru je hlavním cílem příslušného programu PPP využít kompetencí soukromého sektoru ke zlepšení služeb poskytovaných veřejným sektorem“. (...) Kromě toho „veřejný sektor na PPP často klade následující požadavky nebo vyžaduje provedení těchto opatření:






  — | zadání zakázek na poskytování služeb, nikoliv odkoupení příslušného investičního celku, |
| --- | --- | --- |

3.1.3

„Z hlediska veřejného sektoru je hlavním cílem příslušného programu PPP využít kompetencí soukromého sektoru ke zlepšení služeb poskytovaných veřejným sektorem“. (...) Kromě toho „veřejný sektor na PPP často klade následující požadavky nebo vyžaduje provedení těchto opatření:

—

zadání zakázek na poskytování služeb, nikoliv odkoupení příslušného investičního celku,

| — | definice potřeb na základě výsledků a nikoli podle vstupů, |
| --- | --- |

—

definice potřeb na základě výsledků a nikoli podle vstupů,

| — | odměňování soukromého sektoru podle rozsahu a kvality skutečně poskytnutých služeb, |
| --- | --- |

—

odměňování soukromého sektoru podle rozsahu a kvality skutečně poskytnutých služeb,

| — | někdy povinné zavedení přístupu založeného na životnosti koncepce, stavby a provozování investičního celku, tam kde je zřejmé, že tyto komponenty nemohou moci být dodány levněji jednotlivě, |
| --- | --- |

—

někdy povinné zavedení přístupu založeného na životnosti koncepce, stavby a provozování investičního celku, tam kde je zřejmé, že tyto komponenty nemohou moci být dodány levněji jednotlivě,

| — | optimalizace převedení rizik na soukromý sektor, která je založena na principu, že každé příslušné riziko musí být řízeno tou stranou, která je pro danou transakci nejlépe vybavena, |
| --- | --- |

—

optimalizace převedení rizik na soukromý sektor, která je založena na principu, že každé příslušné riziko musí být řízeno tou stranou, která je pro danou transakci nejlépe vybavena,

| — | povinnost soukromého partnera zajistit celou výši finančních zdrojů nezbytných pro financování investic týkajících se projektu nebo jejich část, je-li zřejmé, že zvýšené náklady financování jsou kompenzovány snížením jiných nákladů a rychlostí zavedení dodávané služby. |
| --- | --- |

—

povinnost soukromého partnera zajistit celou výši finančních zdrojů nezbytných pro financování investic týkajících se projektu nebo jejich část, je-li zřejmé, že zvýšené náklady financování jsou kompenzovány snížením jiných nákladů a rychlostí zavedení dodávané služby.

| — | používání různých způsobů odměňování jako např. obchodní příjmy, fiktivní mýtné, platby podle disponibility apod.“ |
| --- | --- |

—

používání různých způsobů odměňování jako např. obchodní příjmy, fiktivní mýtné, platby podle disponibility apod.“

3.2   Motory rozvoje PPP v Evropě

| 3.2.1 | „Postupy založené na PPP (...) mohou hrát určitou roli při budování infrastruktur v celé Evropě (...). Za předpokladu, že spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem bude plně využívat výhod obou sektorů a synergického potenciálu jejich spolupráce, mohou PPP přispět ke zlepšení veřejných služeb z hlediska kvantitativního i kvalitativního. |
| --- | --- |

3.2.1

„Postupy založené na PPP (...) mohou hrát určitou roli při budování infrastruktur v celé Evropě (...). Za předpokladu, že spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem bude plně využívat výhod obou sektorů a synergického potenciálu jejich spolupráce, mohou PPP přispět ke zlepšení veřejných služeb z hlediska kvantitativního i kvalitativního.

| 3.2.2 | Partnerství veřejného a soukromého sektoru umožňují využít účinnosti soukromého sektoru a zavést mechanismy sdílení příslušných rizik mezi veřejným a soukromým sektorem. Bohužel tomu tak vždy nebylo, zejména v případě velkých projektů informační technologie. Ukázalo se, že možnost přenést a později vyrovnat riziko a odměnu za něj v rámci jisté projektové struktury je zcela zásadní, neboť těmto partnerstvím umožňuje optimalizovat vztah mezi náklady a výsledky u příslušné akce veřejného sektoru (...). |
| --- | --- |

3.2.2

Partnerství veřejného a soukromého sektoru umožňují využít účinnosti soukromého sektoru a zavést mechanismy sdílení příslušných rizik mezi veřejným a soukromým sektorem. Bohužel tomu tak vždy nebylo, zejména v případě velkých projektů informační technologie. Ukázalo se, že možnost přenést a později vyrovnat riziko a odměnu za něj v rámci jisté projektové struktury je zcela zásadní, neboť těmto partnerstvím umožňuje optimalizovat vztah mezi náklady a výsledky u příslušné akce veřejného sektoru (...).

| 3.2.3 | Tento vývoj, který byl doprovázen reformami pravidel pro zadávání veřejných zakázek, umožnil soukromému sektoru v řadě zemí EU pozitivně reagovat na tyto nové možnosti podílení se na dodávce a provozování veřejných infrastruktur (...). |
| --- | --- |

3.2.3

Tento vývoj, který byl doprovázen reformami pravidel pro zadávání veřejných zakázek, umožnil soukromému sektoru v řadě zemí EU pozitivně reagovat na tyto nové možnosti podílení se na dodávce a provozování veřejných infrastruktur (...).

| 3.2.4 | Kromě toho menší soukromé společnosti, zejména malé a střední podniky, tak mají rovněž možnost zúčastnit se rozsáhlých projektů (a získat možnost dlouhodobých půjček) při použití postupů, které by v rámci klasických veřejných zakázek v soukromém sektoru –“ financovaných prostřednictvím bilance podniku – byly problematické (...). |
| --- | --- |

3.2.4

Kromě toho menší soukromé společnosti, zejména malé a střední podniky, tak mají rovněž možnost zúčastnit se rozsáhlých projektů (a získat možnost dlouhodobých půjček) při použití postupů, které by v rámci klasických veřejných zakázek v soukromém sektoru –“ financovaných prostřednictvím bilance podniku – byly problematické (...).

| 3.2.5 | Následkem problémů finančního rázu, s nimiž se veřejný sektor potýká, a které jsou způsobeny politikou, která celé roky opomíjela nutné investice do veřejných služeb, je ke zlepšení veřejných služeb potřeba zvýšit objem investic a urychlit provádění projektů, které by bylo stěží možné financovat v rámci klasických veřejných zakázek. Nicméně, pokud by veřejný sektor zaujal novátorský postoj k financování investičních projektů, mohl by dospět k lepšímu poměru mezi náklady a výsledky než PPP. |
| --- | --- |

3.2.5

Následkem problémů finančního rázu, s nimiž se veřejný sektor potýká, a které jsou způsobeny politikou, která celé roky opomíjela nutné investice do veřejných služeb, je ke zlepšení veřejných služeb potřeba zvýšit objem investic a urychlit provádění projektů, které by bylo stěží možné financovat v rámci klasických veřejných zakázek. Nicméně, pokud by veřejný sektor zaujal novátorský postoj k financování investičních projektů, mohl by dospět k lepšímu poměru mezi náklady a výsledky než PPP.

| 3.2.6 | EIB zdůrazňuje: „Vzhledem k tomu, že velký počet těchto projektů spadá do operací, které jsou zahrnovány do rozvahy pro zúčtování veřejných schodků, v souladu s řídícími směry evropského účetního systému SEC 95 (6) je otázka jejich zpracování ve státním účetnictví pouze jen jedním z mnoha faktorů, ke kterým může veřejná správa přihlížet při rozhodování o povolení příslušného globálního programu PPP, a jistě není tím nejdůležitějším hlediskem.“ Výbor připomíná, že EUROSTAT (7) stanovil pravidla pro zapisování projektů PPP do státního účetnictví členských států. Tato pravidla přihlížejí:






  — | ke způsobům přenosu stavebního rizika z veřejného partnera na soukromého partnera, |
| --- | --- | --- |

3.2.6

EIB zdůrazňuje: „Vzhledem k tomu, že velký počet těchto projektů spadá do operací, které jsou zahrnovány do rozvahy pro zúčtování veřejných schodků, v souladu s řídícími směry evropského účetního systému SEC 95 (6) je otázka jejich zpracování ve státním účetnictví pouze jen jedním z mnoha faktorů, ke kterým může veřejná správa přihlížet při rozhodování o povolení příslušného globálního programu PPP, a jistě není tím nejdůležitějším hlediskem.“ Výbor připomíná, že EUROSTAT (7) stanovil pravidla pro zapisování projektů PPP do státního účetnictví členských států. Tato pravidla přihlížejí:

—

ke způsobům přenosu stavebního rizika z veřejného partnera na soukromého partnera,

| — | ke kritériím disponibility díla, |
| --- | --- |

—

ke kritériím disponibility díla,

| — | a občas k žádosti uživatele. |
| --- | --- |

—

a občas k žádosti uživatele.

| 3.2.7 | EHSV uznává pokrok dosažený vývojem PPP, přesto však přetrvávají početné překážky, které bude třeba překonat, než veřejné orgány členských států začnou tato partnerství pravidelně využívat. |
| --- | --- |

3.2.7

EHSV uznává pokrok dosažený vývojem PPP, přesto však přetrvávají početné překážky, které bude třeba překonat, než veřejné orgány členských států začnou tato partnerství pravidelně využívat.

3.3   PPP a vztah mezi náklady a výsledky

| 3.3.1 | Veřejné orgány, které se chystají realizovat jistý program PPP, se musejí zamyslet nad zásadní otázkou, kterou je optimalizace vztahu mezi náklady a výsledky. (...) Princip „žádná odměna bez dodané služby“ by měl umožnit, že soukromý partner má zájem na tom, aby investiční celek dodal a provozoval v řádných termínech. (...) V některých zemích tradiční veřejné zakázky trpí někdy zpožděními ve stavbě a vysokým překročením nákladů, některé PPP se však s tímto problémem také setkaly. V tomto případě pak jestliže soukromý sektor dostane na starost údržbu díla po celou dobu jeho životnosti, provozovatelé jsou nuceni optimalizovat investiční výdaje a výdaje na údržbu po celou dobu trvání projektu (...). Máme ale k dispozici zároveň příklady toho, že provozovatelé stále využívali svých kontraktů, zatímco došlo k neočekávaným změnám okolností nebo se zjistily nepřesné údaje v plánovaných nákladech. |
| --- | --- |

3.3.1

Veřejné orgány, které se chystají realizovat jistý program PPP, se musejí zamyslet nad zásadní otázkou, kterou je optimalizace vztahu mezi náklady a výsledky. (...) Princip „žádná odměna bez dodané služby“ by měl umožnit, že soukromý partner má zájem na tom, aby investiční celek dodal a provozoval v řádných termínech. (...) V některých zemích tradiční veřejné zakázky trpí někdy zpožděními ve stavbě a vysokým překročením nákladů, některé PPP se však s tímto problémem také setkaly. V tomto případě pak jestliže soukromý sektor dostane na starost údržbu díla po celou dobu jeho životnosti, provozovatelé jsou nuceni optimalizovat investiční výdaje a výdaje na údržbu po celou dobu trvání projektu (...). Máme ale k dispozici zároveň příklady toho, že provozovatelé stále využívali svých kontraktů, zatímco došlo k neočekávaným změnám okolností nebo se zjistily nepřesné údaje v plánovaných nákladech.

| 3.3.2 | Přínos pro veřejný sektor v souvislosti s přenesením rizik je potřeba prokázat případ od případu, pro každý projekt, v souladu se společně přijatou metodologií, která se obecně označuje termínem „Public Sector Comparator“ (komparátor veřejného sektoru) nebo „PSC“. (...) Velmi užitečné mohou být i různé postupy umožňující předávání osvědčených postupů, například vytvoření pracovních skupin PPP a specializovaných jednotek, a používání referenčních, obecně přijatých nástrojů sloužících ke změření vztahu mezi náklady a výsledky. EHSV poznamenává, že některé členské státy vytvořily expertní jednotky pro zavádění smluv PPP a pro výběr osvědčených postupů. Výbor také doporučuje, aby bylo plošně prováděno systematické srovnávání projektů realizovaných veřejnými orgány a soukromými podniky (náklady, výkon atd.) a aby došlo k evropské spolupráci prostřednictvím expertní skupiny na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

3.3.2

Přínos pro veřejný sektor v souvislosti s přenesením rizik je potřeba prokázat případ od případu, pro každý projekt, v souladu se společně přijatou metodologií, která se obecně označuje termínem „Public Sector Comparator“ (komparátor veřejného sektoru) nebo „PSC“. (...) Velmi užitečné mohou být i různé postupy umožňující předávání osvědčených postupů, například vytvoření pracovních skupin PPP a specializovaných jednotek, a používání referenčních, obecně přijatých nástrojů sloužících ke změření vztahu mezi náklady a výsledky. EHSV poznamenává, že některé členské státy vytvořily expertní jednotky pro zavádění smluv PPP a pro výběr osvědčených postupů. Výbor také doporučuje, aby bylo plošně prováděno systematické srovnávání projektů realizovaných veřejnými orgány a soukromými podniky (náklady, výkon atd.) a aby došlo k evropské spolupráci prostřednictvím expertní skupiny na vysoké úrovni.

4.   Účast EIB na PPP

4.1   Principy financování

| 4.1.1 | „Banka v první řadě vyžaduje, aby všechny projekty PPP, které podporuje, byly finančně silné, životaschopné z hlediska ekonomického a technického, aby byly v souladu s normami pro životní prostředí a aby byly předmětem výběrových řízení v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek v EU (...). |
| --- | --- |

4.1.1

„Banka v první řadě vyžaduje, aby všechny projekty PPP, které podporuje, byly finančně silné, životaschopné z hlediska ekonomického a technického, aby byly v souladu s normami pro životní prostředí a aby byly předmětem výběrových řízení v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek v EU (...).

| 4.1.2 | V rámci možností EIB působí v raném stadiu projektů, před samotným zahájením zadávání veřejných zakázek, a spolupracuje na základě neexkluzivity se všemi kandidáty (...) během fáze výběrového řízení. Tento postup umožňuje zajistit, že kandidáti jsou vybráni zejména s přihlédnutím k rozsahu, v jakém přenášejí finanční výhody vyplývající z účasti EIB na veřejný sektor. |
| --- | --- |

4.1.2

V rámci možností EIB působí v raném stadiu projektů, před samotným zahájením zadávání veřejných zakázek, a spolupracuje na základě neexkluzivity se všemi kandidáty (...) během fáze výběrového řízení. Tento postup umožňuje zajistit, že kandidáti jsou vybráni zejména s přihlédnutím k rozsahu, v jakém přenášejí finanční výhody vyplývající z účasti EIB na veřejný sektor.

| 4.1.3 | Princip, kdy Banka působí jako doplňující prvek k ostatním poskytovatelům finančních prostředků (...), je zachován i v jednotlivých systémech financování (...)“. |
| --- | --- |

4.1.3

Princip, kdy Banka působí jako doplňující prvek k ostatním poskytovatelům finančních prostředků (...), je zachován i v jednotlivých systémech financování (...)“.

| 4.1.4 | Proto „četné půjčky EIB na projekty typu PPP jsou doprovázeny bankovními zárukami nebo jednosektorovým pojištěním buď až do lhůty splatnosti, nebo do doby, než se projekt osvědčí z hlediska provozního (...)“. |
| --- | --- |

4.1.4

Proto „četné půjčky EIB na projekty typu PPP jsou doprovázeny bankovními zárukami nebo jednosektorovým pojištěním buď až do lhůty splatnosti, nebo do doby, než se projekt osvědčí z hlediska provozního (...)“.

| 4.1.5 | „Úvěrová kvalita portfolia Banky týkající se PPP je posílena podporou, kterou veřejný sektor poskytuje platebním tokům určeným pro četné projekty PPP. U mnoha projektů typu PPP (například projekty týkající se nemocnic nebo škol ve Spojeném království) totiž povinnost platby leží výhradně na veřejném sektoru a koncesionáři nejsou žádným způsobem vystaveni rizikům spojeným s touto poptávkou. Kromě toho obecně platí, že PPP jsou ošetřeny silným legislativním a smluvním rámcem. A konečně, i když objem činností týkajících se PPP se zvýšil (příloha č. 3), výše příslušných půjček vzhledem k celkové výši půjček zůstává relativně nízká (...)“. |
| --- | --- |

4.1.5

„Úvěrová kvalita portfolia Banky týkající se PPP je posílena podporou, kterou veřejný sektor poskytuje platebním tokům určeným pro četné projekty PPP. U mnoha projektů typu PPP (například projekty týkající se nemocnic nebo škol ve Spojeném království) totiž povinnost platby leží výhradně na veřejném sektoru a koncesionáři nejsou žádným způsobem vystaveni rizikům spojeným s touto poptávkou. Kromě toho obecně platí, že PPP jsou ošetřeny silným legislativním a smluvním rámcem. A konečně, i když objem činností týkajících se PPP se zvýšil (příloha č. 3), výše příslušných půjček vzhledem k celkové výši půjček zůstává relativně nízká (...)“.

| 4.1.6. | EHSV konstatuje, že EIB financuje projekty PPP v rozmezí od jedné šestiny do jedné poloviny celkové výše investice. |
| --- | --- |

4.1.6.

EHSV konstatuje, že EIB financuje projekty PPP v rozmezí od jedné šestiny do jedné poloviny celkové výše investice.

4.2   Objem půjček poskytnutých Bankou pro projekty PPP

4.2.1   Půjčky BEI podle druhu

„V roce 2003 Banka poskytla půjčky v celkové výši 2,7 miliard EUR pro 17 nových projektů PPP. Z hlediska portfolia tyto operace zvýšily celkové pohledávky EIB v rámci projektů PPP na částku 14,7 miliard EUR pro nominální pohledávky a na 5,9 miliard EUR pro vážené pohledávky v návaznosti na rizicích. Hlavní pohledávky portfolia PPP (...) jsou uvedeny v příloze č. 4 – tabulce A“.

4.2.2   Půjčky BEI podle zemí

Rozdělení půjček podle zemí je uvedeno v příloze č. 4 – tabulce B. Pohledávky zatížené rizikem jsou v současné době soustředěny ve Spojeném království, v Portugalsku a ve Španělsku (...).

4.3   Délka půjček

„Půjčky pro projekty PPP se vyznačují dlouhými umořovacími obdobími (...)“ (příloha č. 4 – tabulka C).

4.3.1   Rozdělení půjček EIB podle doby jejich poskytnutí

„K 31. prosinci 2003 se 83 % nominálních pohledávek v rámci projektů PPP a 87 % vážených pohledávek v návaznosti na rizicích týkalo půjček poskytnutých na 20 let a více. Nejdelší doby půjček se vyskytují u občanských infrastruktur (hlavně nemocnice, které mají dlouhou ekonomickou životnost a solidní závazky ze strany veřejného sektoru), jakož i u sektorů zabývajících se městským rozvojem a místní dopravou, u kterých je délka půjček obecně v rozmezí 25 až 30 let (...)“.Vzhledem k tomu, že půjčky mají dlouhodobý charakter, je zapotřebí více času než se uzavřou první PPP. Z toho důvodu v tomto stavu není možné dojít k definitivnímu posouzení jejich významu. Krom toho, okolnosti se v průběhu takto dlouhé doby také nevyhnutelně mění. Rigidita PPP tak omezuje flexibilitu veřejného sektoru, který reaguje na nový vývoj, ze kterého by mohla mít veřejnost prospěch. (8)

4.3.2   Budoucí půjčky EIB

Do budoucna se objevuje „tendence k prodloužení doby půjček pro projekty PPP (9). (...) Také je třeba uvést, že tyto délky půjček se stávají normou vyžadovanou ze strany veřejného sektoru a že vyplývají z nutnosti sladit dobu trvání půjček – i když se vší opatrností – s charakteristikou příjmů získávaných z projektů PPP.“

5.   Poučení ze zkušeností EIB v oblasti PPP

5.1   Výběr, šetření a následné sledování projektů PPP

„Zkušenosti ukazují, že je výhodné zahájit již v raném stadiu dialog mezi Bankou a příslušnými veřejnými orgány, aby bylo možné identifikovat nevhodnější projekty (...)‚, což jí umožní‘ zaměřit velkou část svých operací PPP na prioritní sektory (transevropské sítě, vzdělání a i2i (iniciativa Inovace 2000), zdravotnictví) a na vybrané oblasti regionálního rozvoje. Partnerství veřejného a soukromého sektoru přinesla další potřeby z hlediska kapacit pro šetření projektů, pro sestavení financování a pro jejich projednávání Bankou (...)“.

5.2   Otázky týkající se zadávání veřejných zakázek a státních podpor

| 5.2.1 | „Jednou z klíčových podmínek úspěchu PPP je, aby veřejné zakázky byly zadávány v náležitém konkurenčním prostředí. Proces vyhlašování výběrových řízení se může ukázat jako složitý, a bude tudíž vyžadovat velmi kompetentní osoby jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru. V některých případech může být vytvoření PPP spojeno s dlouhými a finančně náročnými jednáními; v jiných případech (zejména v zemích, které mají zkušenosti s koncesemi) však bude možné proces zadávání zakázek zjednodušit při současném zachování konkurenčních tlaků. Zkoumání procesu zadávání veřejných zakázek je hlavním prvkem, na který se zaměřují práce EIB prováděné s rozvahou a pílí ohledně projektů PPP (...)“. |
| --- | --- |

5.2.1

„Jednou z klíčových podmínek úspěchu PPP je, aby veřejné zakázky byly zadávány v náležitém konkurenčním prostředí. Proces vyhlašování výběrových řízení se může ukázat jako složitý, a bude tudíž vyžadovat velmi kompetentní osoby jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru. V některých případech může být vytvoření PPP spojeno s dlouhými a finančně náročnými jednáními; v jiných případech (zejména v zemích, které mají zkušenosti s koncesemi) však bude možné proces zadávání zakázek zjednodušit při současném zachování konkurenčních tlaků. Zkoumání procesu zadávání veřejných zakázek je hlavním prvkem, na který se zaměřují práce EIB prováděné s rozvahou a pílí ohledně projektů PPP (...)“.

| 5.2.2. | Podle Evropského hospodářského a sociálního výbor je vhodné, aby v rámci zdravé konkurence projekty, na kterých se EIB účastní, respektovaly evropské právo řídící konkurenci, zejména na úrovni veřejných státních podpor. V tomto smyslu EHSV připomíná svůj názor vyjádřený ve výše uvedeném stanovisku k Zelené knize (10). |
| --- | --- |

5.2.2.

Podle Evropského hospodářského a sociálního výbor je vhodné, aby v rámci zdravé konkurence projekty, na kterých se EIB účastní, respektovaly evropské právo řídící konkurenci, zejména na úrovni veřejných státních podpor. V tomto smyslu EHSV připomíná svůj názor vyjádřený ve výše uvedeném stanovisku k Zelené knize (10).

5.3   Výkon projektů PPP

| 5.3.1 | „Národní instance pro provádění auditu věnovaly zvláštní pozornost výkonům mnoha projektů PPP financovaných v jejich vlastních oblastech kompetencí, a dále jejich vztahu mezi náklady a výsledky (...).
  Pro hodnocení výkonu PPP Výbor navrhuje využívat všech dostupných studií, které byly provedeny ve všech zemích realizujících PPP projekty. Ačkoli je tento nástroj k financování veřejných služeb využíván nejvíce ve Spojeném království, také jiné země s ním mají zkušenosti. Kromě toho by měly být pro komplexní hodnocení využívány studie ze všech dostupných zdrojů, zejména co se týká zkušeností sociálních partnerů, a to především odborů, trendů v pracovních podmínkách a spotřebitelů v souvislosti s kvalitou služeb. |
| --- | --- |

5.3.1

„Národní instance pro provádění auditu věnovaly zvláštní pozornost výkonům mnoha projektů PPP financovaných v jejich vlastních oblastech kompetencí, a dále jejich vztahu mezi náklady a výsledky (...).

Pro hodnocení výkonu PPP Výbor navrhuje využívat všech dostupných studií, které byly provedeny ve všech zemích realizujících PPP projekty. Ačkoli je tento nástroj k financování veřejných služeb využíván nejvíce ve Spojeném království, také jiné země s ním mají zkušenosti. Kromě toho by měly být pro komplexní hodnocení využívány studie ze všech dostupných zdrojů, zejména co se týká zkušeností sociálních partnerů, a to především odborů, trendů v pracovních podmínkách a spotřebitelů v souvislosti s kvalitou služeb.

| 5.3.2 | Příloha č. 5 obsahuje výtahy zpráv, které zveřejnil National Audit Office
   (11) ve Spojeném království. Tyto zprávy uvádějí, že výkony projektů PPP realizovaných ve Spojeném království byly obecně dobré, zejména z hlediska nákladů a termínů dodávek velkých infrastruktur, a to i přes některé nedostatky, jež se vyskytly u prvních projektů týkajících se stavby škol; tyto zprávy také vhodně upozornily na vzniklé potíže nebo na omyly, ke kterým došlo, zejména v oblasti informačních technologií, u nichž se obecně ukázalo, že PPP jsou zde v současné době nevhodná. Podobné zprávy (12) rovněž vydaly auditní instance v jiných zemích; jako příklad můžeme uvést kritickou zprávu, kterou vydal nedávno portugalský Tribunal de Contas o programu SCUT (13). |
| --- | --- |

5.3.2

Příloha č. 5 obsahuje výtahy zpráv, které zveřejnil National Audit Office
   (11) ve Spojeném království. Tyto zprávy uvádějí, že výkony projektů PPP realizovaných ve Spojeném království byly obecně dobré, zejména z hlediska nákladů a termínů dodávek velkých infrastruktur, a to i přes některé nedostatky, jež se vyskytly u prvních projektů týkajících se stavby škol; tyto zprávy také vhodně upozornily na vzniklé potíže nebo na omyly, ke kterým došlo, zejména v oblasti informačních technologií, u nichž se obecně ukázalo, že PPP jsou zde v současné době nevhodná. Podobné zprávy (12) rovněž vydaly auditní instance v jiných zemích; jako příklad můžeme uvést kritickou zprávu, kterou vydal nedávno portugalský Tribunal de Contas o programu SCUT (13).

| 5.3.3 | Vzhledem ke svým zkušenostem se EIB celkově domnívá, že projekty, na kterých finančně participovala, vykázaly dobré výkony. Co se týká stavebních operací, projekty byly obecně dokončeny v předpokládaných termínech stanovených ve smlouvách. Z celého portfolia došlo k významnému zpoždění pouze u jednoho projektu (...). |
| --- | --- |

5.3.3

Vzhledem ke svým zkušenostem se EIB celkově domnívá, že projekty, na kterých finančně participovala, vykázaly dobré výkony. Co se týká stavebních operací, projekty byly obecně dokončeny v předpokládaných termínech stanovených ve smlouvách. Z celého portfolia došlo k významnému zpoždění pouze u jednoho projektu (...).

| 5.3.4 | Obecně lze říci, že projekty dosahují předpokládaných úrovní provozního výkonu do šesti až dvanácti měsíců po zahájení provozu. (...) Kontroly vztahující se na projekty EIB ohledně poskytnutí záruk a refinancování se v příslušných termínech obecně ukázaly jako pozitivní.“ |
| --- | --- |

5.3.4

Obecně lze říci, že projekty dosahují předpokládaných úrovní provozního výkonu do šesti až dvanácti měsíců po zahájení provozu. (...) Kontroly vztahující se na projekty EIB ohledně poskytnutí záruk a refinancování se v příslušných termínech obecně ukázaly jako pozitivní.“

5.4   Priority podle sektorů

| 5.4.1 | „Jak již bylo uvedeno výše, u většiny zemí bylo neměně konstatováno, že zakázky typu PPP jsou zadávány nejdříve v sektoru dopravy. Poté jednotlivé země často postupně rozšiřují pole působnosti i na jiné sektory (např. vzdělání, zdravotnictví, energie, voda a zpracování odpadu), u kterých se metody zadávání veřejných zakázek PPP rovněž jeví jako velmi výhodné (...). |
| --- | --- |

5.4.1

„Jak již bylo uvedeno výše, u většiny zemí bylo neměně konstatováno, že zakázky typu PPP jsou zadávány nejdříve v sektoru dopravy. Poté jednotlivé země často postupně rozšiřují pole působnosti i na jiné sektory (např. vzdělání, zdravotnictví, energie, voda a zpracování odpadu), u kterých se metody zadávání veřejných zakázek PPP rovněž jeví jako velmi výhodné (...).

| 5.4.2 | Například Spojené království jasně zdůraznilo význam společných projektů typu PPP ve společenských sektorech vzdělání a zdravotnictví – jednalo se o největší impuls v dějinách státní zdravotní péče (National Health Service). Poté, co ministr zdravotnictví Spojeného království povolil zahájení řízení zadávání zakázek, od r. 1997 získalo jeho podporu celkem 64 projektů typu PPP pro stavbu nemocnic, s celkovou výší kapitálu 11,1 miliard GBP (15,7 miliard EUR). Z celkového počtu těchto projektů ve výši 3 miliard GBP (4,3 miliard EUR) jich bylo již 27 dokončeno a jsou v provozu, nebo se právě staví (...). |
| --- | --- |

5.4.2

Například Spojené království jasně zdůraznilo význam společných projektů typu PPP ve společenských sektorech vzdělání a zdravotnictví – jednalo se o největší impuls v dějinách státní zdravotní péče (National Health Service). Poté, co ministr zdravotnictví Spojeného království povolil zahájení řízení zadávání zakázek, od r. 1997 získalo jeho podporu celkem 64 projektů typu PPP pro stavbu nemocnic, s celkovou výší kapitálu 11,1 miliard GBP (15,7 miliard EUR). Z celkového počtu těchto projektů ve výši 3 miliard GBP (4,3 miliard EUR) jich bylo již 27 dokončeno a jsou v provozu, nebo se právě staví (...).

| 5.4.3 | V současné době uvažují nejméně tři další evropské země (Portugalsko, Španělsko a Itálie) o zahájení rozsáhlých projektů PPP v sektoru zdravotnictví. |
| --- | --- |

5.4.3

V současné době uvažují nejméně tři další evropské země (Portugalsko, Španělsko a Itálie) o zahájení rozsáhlých projektů PPP v sektoru zdravotnictví.

| 5.4.4 | Také můžeme pozorovat, že národní programy PPP často začínají relativně rozsáhlými projekty, podporovanými centrální mocí, a že na ně následně navazují projekty menší (často se pravidelně opakující) na úrovni místních samospráv nebo regionálních úřadů.“ |
| --- | --- |

5.4.4

Také můžeme pozorovat, že národní programy PPP často začínají relativně rozsáhlými projekty, podporovanými centrální mocí, a že na ně následně navazují projekty menší (často se pravidelně opakující) na úrovni místních samospráv nebo regionálních úřadů.“

| 5.4.5 | Výbor upozorňuje na potřebu komplexní pozornosti výzkumu, vývoji a inovacím v hospodářské politice Evropské unie. Výbor je toho názoru, že se v této oblasti nedostatečně realizují potenciální možnosti Evropské investiční banky. Proto ji chce vybídnout k nasměrování nemalé části jejích finančních zdrojů do této oblasti, hlavně do aplikovaného výzkumu a inovací. K tomu je zapotřebí kreativního uplatňování veškerých nástrojů EIB, vrácených PPP v oblasti výzkumu, který je možno považovat ve většině případů za veřejnou službu. |
| --- | --- |

5.4.5

Výbor upozorňuje na potřebu komplexní pozornosti výzkumu, vývoji a inovacím v hospodářské politice Evropské unie. Výbor je toho názoru, že se v této oblasti nedostatečně realizují potenciální možnosti Evropské investiční banky. Proto ji chce vybídnout k nasměrování nemalé části jejích finančních zdrojů do této oblasti, hlavně do aplikovaného výzkumu a inovací. K tomu je zapotřebí kreativního uplatňování veškerých nástrojů EIB, vrácených PPP v oblasti výzkumu, který je možno považovat ve většině případů za veřejnou službu.

6.   Poznámky k platbám a k finančnímu zajištění projektů typu PPP

| 6.1 | Jednotlivé systémy finančního zajištění projektů PPP zahrnutých do portfolia EIB se vyznačují značnou rozmanitostí, která odráží rozmanitost finančních systémů typu PPP realizovaných v Evropě (...). |
| --- | --- |

6.1

Jednotlivé systémy finančního zajištění projektů PPP zahrnutých do portfolia EIB se vyznačují značnou rozmanitostí, která odráží rozmanitost finančních systémů typu PPP realizovaných v Evropě (...).

| 6.2 | Veřejné platby hrají zásadní roli. „V některých případech byli koncesionáři přímo motivováni ke zlepšení bezpečnosti (díky účinné údržbě, lepšímu osvětlení apod.) prostřednictvím plateb odstupňovaných podle míry úrazů. |
| --- | --- |

6.2

Veřejné platby hrají zásadní roli. „V některých případech byli koncesionáři přímo motivováni ke zlepšení bezpečnosti (díky účinné údržbě, lepšímu osvětlení apod.) prostřednictvím plateb odstupňovaných podle míry úrazů.

| 6.3 | V případě PPP působících v oblasti dopravy Banka zaznamenala v praxi obecnou tendenci veřejného sektoru přecházet od mýtného k platbám založeným na disponibilitě. Nicméně hlavním znakem a silnou stránkou PPP je možnost využívat jednotlivých systémů plateb pro zajištění financování typu PPP, aby mohly být splněny různé cíle veřejného zájmu a došlo k optimálnímu rozložení rizik (...). |
| --- | --- |

6.3

V případě PPP působících v oblasti dopravy Banka zaznamenala v praxi obecnou tendenci veřejného sektoru přecházet od mýtného k platbám založeným na disponibilitě. Nicméně hlavním znakem a silnou stránkou PPP je možnost využívat jednotlivých systémů plateb pro zajištění financování typu PPP, aby mohly být splněny různé cíle veřejného zájmu a došlo k optimálnímu rozložení rizik (...).

| 6.4 | Kromě toho, jelikož Komise (...) má v úmyslu využívat strukturálních fondů soudržnosti k částečnému financování případného příspěvku veřejného sektoru v nových členských státech, je nanejvýš vhodné, aby byla vytvořena spolupráce mezi národními pracovními skupinami a Generálním ředitelstvím pro regionální politiku a ostatními službami Komise (...)“. |
| --- | --- |

6.4

Kromě toho, jelikož Komise (...) má v úmyslu využívat strukturálních fondů soudržnosti k částečnému financování případného příspěvku veřejného sektoru v nových členských státech, je nanejvýš vhodné, aby byla vytvořena spolupráce mezi národními pracovními skupinami a Generálním ředitelstvím pro regionální politiku a ostatními službami Komise (...)“.

7.   Přínos know-how EIB v rámci PPP

| 7.1 | „EIB přinesla značnou přidanou hodnotu v oblasti partnerství veřejného a soukromého sektoru, které financovala. Z finančního hlediska jsou dlouhé doby půjček a období s odloženou platbou navrhované Bankou obzvláště vhodné pro velké infrastruktury, přihlédneme-li k dlouhé ekonomické životnosti financovaných investičních celků a k vývoji, který obvykle následuje po poskytnutí cash-flow v průběhu projektu (...). |
| --- | --- |

7.1

„EIB přinesla značnou přidanou hodnotu v oblasti partnerství veřejného a soukromého sektoru, které financovala. Z finančního hlediska jsou dlouhé doby půjček a období s odloženou platbou navrhované Bankou obzvláště vhodné pro velké infrastruktury, přihlédneme-li k dlouhé ekonomické životnosti financovaných investičních celků a k vývoji, který obvykle následuje po poskytnutí cash-flow v průběhu projektu (...).

| 7.2 | Navíc náklady na poskytnutí prostředků EIB veřejnému sektoru umožňují, aby z těchto operací vytěžil slušný zisk. Tato charakteristika, která posiluje ekonomickou stránku projektů, je rovněž výhodná i pro ostatní zúčastněné finanční partnery (...). |
| --- | --- |

7.2

Navíc náklady na poskytnutí prostředků EIB veřejnému sektoru umožňují, aby z těchto operací vytěžil slušný zisk. Tato charakteristika, která posiluje ekonomickou stránku projektů, je rovněž výhodná i pro ostatní zúčastněné finanční partnery (...).

| 7.3 | V tomto ohledu přísná pravidla EIB z hlediska rozumné píle a svého závazku ponechat si pohledávku týkající se projektů až do doby splatnosti (žádné postoupení pohledávky nebo její sdružování, jak bývá zvykem u ostatních předních bankovních institucí) přinášejí veřejnému sektoru značnou stabilitu, pevnost a zkušenosti, jakož i významnou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

7.3

V tomto ohledu přísná pravidla EIB z hlediska rozumné píle a svého závazku ponechat si pohledávku týkající se projektů až do doby splatnosti (žádné postoupení pohledávky nebo její sdružování, jak bývá zvykem u ostatních předních bankovních institucí) přinášejí veřejnému sektoru značnou stabilitu, pevnost a zkušenosti, jakož i významnou přidanou hodnotu.

| 7.4 | Subjekty veřejného sektoru, které doposud využily služeb Banky, velmi ocenily její schopnost poradit veřejným subjektům, ať už přímo nebo nepřímo, ještě před vypracováním programů PPP nebo jejich individuálních prioritních hlavních projektů (...). |
| --- | --- |

7.4

Subjekty veřejného sektoru, které doposud využily služeb Banky, velmi ocenily její schopnost poradit veřejným subjektům, ať už přímo nebo nepřímo, ještě před vypracováním programů PPP nebo jejich individuálních prioritních hlavních projektů (...).

| 7.5 | Z tohoto hlediska může účast Banky na daném projektu hrát důležitou roli, přihlédneme-li k jejímu jedinečnému statutu ‚nestranného‘ poskytovatele finančních prostředků, který nesleduje lukrativní cíl, ale který je pověřen úkolem veřejného zájmu a má značné odborné zkušenosti, díky čemuž může nastolit důvěru mezi veřejnými a soukromými stranami dané transakce. Jako příklad můžeme uvést, že tato role Banky jakožto katalyzátora byla obzvláště oceněna v rámci projektu týkajícího se mostu přes řeku Tajo, což byl hlavní projekt portugalského programu PPP. |
| --- | --- |

7.5

Z tohoto hlediska může účast Banky na daném projektu hrát důležitou roli, přihlédneme-li k jejímu jedinečnému statutu ‚nestranného‘ poskytovatele finančních prostředků, který nesleduje lukrativní cíl, ale který je pověřen úkolem veřejného zájmu a má značné odborné zkušenosti, díky čemuž může nastolit důvěru mezi veřejnými a soukromými stranami dané transakce. Jako příklad můžeme uvést, že tato role Banky jakožto katalyzátora byla obzvláště oceněna v rámci projektu týkajícího se mostu přes řeku Tajo, což byl hlavní projekt portugalského programu PPP.

| 7.6 | A konečně, EIB tím pádem mohla realizovat pružné a inovační programy finančního zajištění pro projekty PPP. (...) Jak je uvedeno v rámci Iniciativy růstu, Banka rovněž pracuje na rozvoji široké škály finančních nástrojů jakými jsou půjčky, druhořadý dluh nebo podřízený dluh, Fond pro infrastruktury, a na větším využívání sekuritizace v návaznosti na potřebách, aby podpořila větší účast soukromého sektoru na realizaci veřejných infrastruktur. Tyto inovace a zájem, které vzbudily normy rozumné píle Banky u ostatních poskytovatelů finančních prostředků, posilují roli Banky jakožto katalyzátoru pro jiné zdroje financování (...)“. |
| --- | --- |

7.6

A konečně, EIB tím pádem mohla realizovat pružné a inovační programy finančního zajištění pro projekty PPP. (...) Jak je uvedeno v rámci Iniciativy růstu, Banka rovněž pracuje na rozvoji široké škály finančních nástrojů jakými jsou půjčky, druhořadý dluh nebo podřízený dluh, Fond pro infrastruktury, a na větším využívání sekuritizace v návaznosti na potřebách, aby podpořila větší účast soukromého sektoru na realizaci veřejných infrastruktur. Tyto inovace a zájem, které vzbudily normy rozumné píle Banky u ostatních poskytovatelů finančních prostředků, posilují roli Banky jakožto katalyzátoru pro jiné zdroje financování (...)“.

| 7.7. | EHSV poznamenává, že Banka může pomoci podporovat veřejné úřady při snižování nákladů a při aplikaci přísné politiky vyhodnocování projektů a přenášení rizik při realizaci projektů v rámci PPP v členských státech. |
| --- | --- |

7.7.

EHSV poznamenává, že Banka může pomoci podporovat veřejné úřady při snižování nákladů a při aplikaci přísné politiky vyhodnocování projektů a přenášení rizik při realizaci projektů v rámci PPP v členských státech.

8.   Závěry

| 8.1 | EHSV vítá přínos EIB v rozvoji partnerství veřejného a soukromého sektoru, jakož i její podíl na růstu a zlepšování veřejných služeb v členských státech, a to díky finančním částkám poskytnutým pro realizaci projektů v následujících oblastech:






  — | „transevropské sítě a modernizace dopravních infrastruktur |
| --- | --- | --- |

8.1

EHSV vítá přínos EIB v rozvoji partnerství veřejného a soukromého sektoru, jakož i její podíl na růstu a zlepšování veřejných služeb v členských státech, a to díky finančním částkám poskytnutým pro realizaci projektů v následujících oblastech:

—

„transevropské sítě a modernizace dopravních infrastruktur

| — | školní a univerzitní vzdělání |
| --- | --- |

—

školní a univerzitní vzdělání

| — | primární a sekundární zdravotní péče |
| --- | --- |

—

primární a sekundární zdravotní péče

| — | zlepšení životního prostředí (...). |
| --- | --- |

—

zlepšení životního prostředí (...).

EHSV nicméně doporučuje EIB zahrnout další oblast, financování aplikovaného výzkumu a inovací, včetně patentů, aby se Evropská unie mohla prosadit na světovém trhu“.

| 8.2 | Ve svém „Stanovisku k Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícího se veřejných zakázek a koncesí“ (14) EHSV zdůraznil nutnost:






  — | dodržování pracovněprávních předpisů a pravidel týkajících se zdraví a přístupu do staveb realizovaných pomocí PPP. Evropská investiční banka by měla zajistit na stavbách, které spolufinancuje, dodržování těchto předpisů v jednotlivých fázích přípravy, realizace a řízení příslušných stavebních děl; |
| --- | --- | --- |

8.2

Ve svém „Stanovisku k Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícího se veřejných zakázek a koncesí“ (14) EHSV zdůraznil nutnost:

—

dodržování pracovněprávních předpisů a pravidel týkajících se zdraví a přístupu do staveb realizovaných pomocí PPP. Evropská investiční banka by měla zajistit na stavbách, které spolufinancuje, dodržování těchto předpisů v jednotlivých fázích přípravy, realizace a řízení příslušných stavebních děl;

| — | udržení zdravé hospodářské soutěže mezi veřejnými a soukromými subjekty. Pozornost EIB u projektů, na kterých se účastní, musí být rovněž zaměřena na dodržování přísné rovnosti hospodářské soutěže (právní a daňové) mezi veřejnými a soukromými subjekty; zejména jde o to, aby proces zadání takovéto smlouvy nebyl narušen žádnou státní podporou. |
| --- | --- |

—

udržení zdravé hospodářské soutěže mezi veřejnými a soukromými subjekty. Pozornost EIB u projektů, na kterých se účastní, musí být rovněž zaměřena na dodržování přísné rovnosti hospodářské soutěže (právní a daňové) mezi veřejnými a soukromými subjekty; zejména jde o to, aby proces zadání takovéto smlouvy nebyl narušen žádnou státní podporou.

| — | systematickým způsobem hodnotit projekty PPP prostřednictvím aplikace řady kritérií a zohledněním vývoje nákladů financování různých alternativ a zkušeností všech zainteresovaných stran, včetně zaměstnanců a spotřebitelů. |
| --- | --- |

—

systematickým způsobem hodnotit projekty PPP prostřednictvím aplikace řady kritérií a zohledněním vývoje nákladů financování různých alternativ a zkušeností všech zainteresovaných stran, včetně zaměstnanců a spotřebitelů.

| 8.3 | EHSV se domnívá, že veškeré subjekty veřejných expertů v oblasti PPP v členských státech musí spolupracovat mezi sebou a s EIB, aby mohly Komisi předat zkušenosti získané z osvědčené praxe a umožnily tak otevřít diskusi ke zlepšení evropského legislativního rámce. |
| --- | --- |

8.3

EHSV se domnívá, že veškeré subjekty veřejných expertů v oblasti PPP v členských státech musí spolupracovat mezi sebou a s EIB, aby mohly Komisi předat zkušenosti získané z osvědčené praxe a umožnily tak otevřít diskusi ke zlepšení evropského legislativního rámce.

| 8.4 | Vzhledem k významu pohledávek EIB a jejím zkušenostem v oblasti PPP, navrhuje EHSV, aby jednou ročně bylo součástí programu jednání Rady v sestavě Ecofin a Rady v sestavě konkurenceschopnost projednání zprávy o PPP předložené společně EIB a Komisí. |
| --- | --- |

8.4

Vzhledem k významu pohledávek EIB a jejím zkušenostem v oblasti PPP, navrhuje EHSV, aby jednou ročně bylo součástí programu jednání Rady v sestavě Ecofin a Rady v sestavě konkurenceschopnost projednání zprávy o PPP předložené společně EIB a Komisí.

V Bruselu dne 10. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  „Role EIB v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru (PPP)“, Evropská investiční banka, červenec 2004. Tento dokument byl vypracován pro studijní skupinu EHSV. Můžete si jej vyžádat prostřednictvím elektronické pošty na sekretariátu EHSV: eco@esc.eu.int

1

(2)  Stanovisko EHSV „Koncese a partnerství veřejného a soukromého sektoru“ Úř. věst. C 120, 20.5.2005 k Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícího se veřejných zakázek a koncesí - KOM (2004) 327 v konečném znění.

2

(3)  Program i2i skupiny EIB zavádí střednědobé a dlouhodobé úvěry a participace a rovněž systém protizáruk. Bere v úvahu cíle Lisabonské strategie. Bližší informace o tomto programu lze získat na webové stránce EIB www.bei.org.

3

(4)  Viz zpráva předložená Radě ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) z 25. listopadu 2003 – Dokument CA 03/515.

4

(5)  Stanovisko EHSV ke Koncesím a partnerstvím veřejného a soukromého sektoru Úř. věst. C 120, 20.5.2005 k Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícího se veřejných zakázek a koncesí - COM (2004) 327 final.

5

(6)  Například ve Spojeném království je 60 % veškerých transakcí týkajících se PPP zahrnuto do rozvahy.

6

(7)  Rozhodnutí EUROSTAT o schodku zadlužení – zapracování partnerství veřejného a soukromého sektoru, tiskové prohlášení STAT/04/18 z 11. února 2004.

7

(8)  EHSV se ve svém stanovisku „Koncese a partnerství veřejného a soukromého sektoru“ Úř. věst. C 120, 20.5.2005 vyslovil pro posouzení v dlouhodobém časovém horizontu po získání zkušeností.

8

(9)  Téměř 30 % těchto budoucích půjček má umořovací období delší než 30 let.

9

(10)  Stanovisko EHSV ke „Koncesím a partnerstvím veřejného a soukromého sektoru“  Úř. věst. C 120, 20.5.2005 k „Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícího se veřejných zakázek a koncesí - KOM (2004) 327 v konečném znění“.

10

(11)  Viz webová stránka www.nao.org.uk/

11

(12)  www.tcontas.pt/pt/actos/rel_anual/2003/ra-2003-res.pdf

12

(13)  Zpráva je na webové stránce www.tcontas.pt

13

(14)  Stanovisko EHSV ke „Koncesím a partnerstvím veřejného a soukromého sektoru“  Úř. věst. C 120, 20.5.2005 k „Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství týkajícího se veřejných zakázek a koncesí - KOM (2004) 327 v konečném znění“.

14

---

PŘÍLOHA 1

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Níže uvedené pozměňovací návrhy byly během jednání plenárního schůze zamítnuty, ale získaly nejméně jednu čtvrtinu platných hlasů.

Odstavec 4.1.5: Vložit za druhou větu následující text:

„Kromě toho u určitého počtu projektů je obtížné vymezit riziko, které bylo přeneseno do soukromého sektoru.“

Odůvodnění:

Bude podáno ústně.

Výsledek hlasování:

Proti: 69

Pro: 47

Zdrželi se hlasování: 17

Odstavec 5.3.2: Za druhou větu připojit následující text:

„Nicméně někteří sociální partneři se domnívají, že pracovní skupina britského ministerstva financí není nestranným orgánem, vzhledem k tomu, že má za úkol podporovat PPP. Z tohoto důvodu je jeho optimistické hodnocení zpochybňováno, zvláště vezme-li se v potaz skutečnost, že většina PPP ještě nezískala pevné postavení, a že jedno z prvních PPP ‚Skye Road Bridge‘, musel být odkoupen veřejným sektorem.“

Odůvodnění:

Bude podáno ústně.

Výsledek hlasování:

Proti: 74

Pro: 48

Zdrželi se hlasování: 13

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/60

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Nové členské státy a širší zásady hospodářské politiky

(2005/C 234/13)

Evropský hospodářský a sociální výbor se dne 29. ledna 2004 rozhodl vypracovat v souladu s článkem 29, odst. 2 jednacího řádu, stanovisko k tématu Nové členské státy a širší zásady hospodářské politiky.

Specializovaná sekce „Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost“, jež nesla odpovědnost za přípravné práce k tomuto tématu, přijala své stanovisko dne 16. února 2005. Zpravodajem byl pan Koulumies.

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal na svém415. plenárním zasedání dne 9. a 10. března 2005 (zasedání dne10. března) 170 hlasy pro, 2 hlasy proti, zdrželo se hlasování 5, toto stanovisko:

SHRNUTÍ

Širší zásady hospodářské politiky na období let 2003 – 2005 stanovily střednědobou strategii hospodářské politiky EU, jejímiž třemi hlavními prvky jsou hospodářská politika orientovaná na růst a stabilitu, ekonomické reformy sledující zvýšení evropského potenciálu růstu, a posilování trvale udržitelného rozvoje. Komise současně zdůraznila celou škálu závažných problémů, před něž jsou nové členské státy postaveny. Pokud jde o EU jako celek, je třeba poznamenat, že dopady rozšíření budou rozloženy nerovnoměrně.

Většina nových členských států by asi ráda uvítala co možná nejrychlejší připojení k eurozóně. Aby splnily podmínky vstupu do eurozóny, budou muset provádět disciplinovanou a udržitelnou hospodářskou politiku. Pakt stability se bude muset reformovat, má-li v dlouhodobém výhledu efektivně fungovat. Reforma se musí provést tak, aby byly zajištěny dlouhodobé podmínky pro hospodářský růst EU a posílil se závazek všech členských států ke společným cílům. Požadavek zvýšení konkurenceschopnosti se vztahuje na všechny členské státy. Dlouhodobě nepostačí, dosáhnou-li nové členské státy současné úrovně produktivity EU-15. V celé EU je třeba mnohem více investovat do informačních a komunikačních technologií (ICT), výzkumu a rozvoje a rovněž do školství a odborného vzdělávání. Kromě hospodářské a sociální udržitelnosti je důležité zajistit trvale udržitelný rozvoj životního prostředí. Obzvlášť důležité je, aby se v nových členských státech zlepšila efektivnost využívání energií.

Lze očekávat, že se rozdíly v životní úrovní EU-15 a nových členských států nevyrovnají rychle. Je pravděpodobné, že bude trvat celá desetiletí, než zcela vymizí. Demografické trendy jsou jedním z hlavních problémů EU, a proto by se měla přijmout různá opatření k na podporu porodnosti. Je třeba bezodkladně mobilizovat všechny zdroje pracovních sil, které v Unii existují, zejména usnadnit ženám a mladým lidem vstup na trh pracovních sil a dát jim možnost se na něm trvale udržet. Je nezbytné podpořit setrvání starších pracovníků v zaměstnání. Důležité je dovršit vnitřní trh a aktivně podporovat správné řízení ekonomiky.

1.   Odkazy na nové členské státy v předchozích širších zásadách hospodářské politiky a stanoviscích

| 1.1 | V tomto stanovisku se novými členskými státy rozumí deset zemí, které se dne 1. května 2004 připojily k Evropské unii: Česká republika, Estonsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko. |
| --- | --- |

1.1

V tomto stanovisku se novými členskými státy rozumí deset zemí, které se dne 1. května 2004 připojily k Evropské unii: Česká republika, Estonsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko.

| 1.2 | Jak již samotný název naznačuje, sdělení Komise o Širších zásadách hospodářské politiky [Broad Economic Policy Guidelines – BEPG] pokaždé nabídne komplexní analýzu cílů hospodářské politiky a strategií. Analýza se spíše zaměřuje na vnitřní fungování Unie než na dění v okolním světě. To platí zejména o problémech týkajících se nových členských států, které se před jejich přistoupením k EU řešily jen zřídka. |
| --- | --- |

1.2

Jak již samotný název naznačuje, sdělení Komise o Širších zásadách hospodářské politiky [Broad Economic Policy Guidelines – BEPG] pokaždé nabídne komplexní analýzu cílů hospodářské politiky a strategií. Analýza se spíše zaměřuje na vnitřní fungování Unie než na dění v okolním světě. To platí zejména o problémech týkajících se nových členských států, které se před jejich přistoupením k EU řešily jen zřídka.

| 1.3 | Pokud jde o stanoviska k BEPG, Evropský hospodářský a sociální výbor se o budoucnosti nových členských států vůbec poprvé zmínil v závěrech svého stanoviska přijatého již v březnu 2002. Při této příležitosti Výbor upozornil, že „blížící se rozšíření EU vede k naléhavé potřebě znovu zvážit postupy ke koordinaci hospodářské politiky“. |
| --- | --- |

1.3

Pokud jde o stanoviska k BEPG, Evropský hospodářský a sociální výbor se o budoucnosti nových členských států vůbec poprvé zmínil v závěrech svého stanoviska přijatého již v březnu 2002. Při této příležitosti Výbor upozornil, že „blížící se rozšíření EU vede k naléhavé potřebě znovu zvážit postupy ke koordinaci hospodářské politiky“.

| 1.4 | Několik odkazů na blížící se rozšíření nalezneme ve stanovisku Výboru, přijatém v březnu 2003. V příslušném souhrnu Výbor zdůraznil, že jedním z nejdůležitějších požadavků příštích let je „skutečně efektivní podpora přistoupení nových členských států“. Ekonomické indikátory, obsažené v tabulkách připojených ke stanovisku, zahrnovaly jak tehdejší členské státy, tak přistupující země. |
| --- | --- |

1.4

Několik odkazů na blížící se rozšíření nalezneme ve stanovisku Výboru, přijatém v březnu 2003. V příslušném souhrnu Výbor zdůraznil, že jedním z nejdůležitějších požadavků příštích let je „skutečně efektivní podpora přistoupení nových členských států“. Ekonomické indikátory, obsažené v tabulkách připojených ke stanovisku, zahrnovaly jak tehdejší členské státy, tak přistupující země.

| 1.5 | Ve svém stanovisku přijatém v prosinci 2003 Výbor uvedl, že „se zdá překvapující, že i když se zásady vztahují k období tří let, není v nich jediná zmínka o skutečnosti, že za několik měsíců přistoupí k EU deset nových členských států“. Uvádělo se v nich pouze, že se tyto země žádají, aby svou politiku uplatňovaly v souladu se zásadami. Podle EHSV nebyl tento přístup prozíravý. |
| --- | --- |

1.5

Ve svém stanovisku přijatém v prosinci 2003 Výbor uvedl, že „se zdá překvapující, že i když se zásady vztahují k období tří let, není v nich jediná zmínka o skutečnosti, že za několik měsíců přistoupí k EU deset nových členských států“. Uvádělo se v nich pouze, že se tyto země žádají, aby svou politiku uplatňovaly v souladu se zásadami. Podle EHSV nebyl tento přístup prozíravý.

| 1.6 | Uvedené stanovisko rovněž poukazovalo na dopady rozšíření takto: „Především koordinace hospodářské politiky, která je již nyní nedostatečná, se rozšířením do značné míry znesnadní. To proto, že důsledkem rozšíření bude nová potřeba koordinace ve dvou oblastech: za prvé v individuálních oblastech tvorby koncepcí (například vnitřní koordinace mzdové politiky), a za druhé mezi třemi hlavními makroekonomickými politikami, kde se v důsledku rozšíření znatelně prohloubí rozdíly“. |
| --- | --- |

1.6

Uvedené stanovisko rovněž poukazovalo na dopady rozšíření takto: „Především koordinace hospodářské politiky, která je již nyní nedostatečná, se rozšířením do značné míry znesnadní. To proto, že důsledkem rozšíření bude nová potřeba koordinace ve dvou oblastech: za prvé v individuálních oblastech tvorby koncepcí (například vnitřní koordinace mzdové politiky), a za druhé mezi třemi hlavními makroekonomickými politikami, kde se v důsledku rozšíření znatelně prohloubí rozdíly“.

| 1.7 | Stanovisko rovněž obsahovalo varování před možnými důsledky v případě, že se „nové členské státy pokusí splnit kritéria členství v Evropské měnové unii co možná nejdříve a přitom budou přísně dodržovat kritéria, jimiž se řídí Pakt stability a růstu“. |
| --- | --- |

1.7

Stanovisko rovněž obsahovalo varování před možnými důsledky v případě, že se „nové členské státy pokusí splnit kritéria členství v Evropské měnové unii co možná nejdříve a přitom budou přísně dodržovat kritéria, jimiž se řídí Pakt stability a růstu“.

| 1.8 | Ve svém posledním stanovisku (2004) k Širším zásadám hospodářské politiky, nazvaném „Lepší řízení ekonomiky v EU“
   (1), Výbor poukazuje na to, že rozšíření znamená pro EU počátek nové fáze. Ve shodě se svým názvem se stanovisko soustřeďuje na řízení, které je pro důvěryhodnost a efektivnost Unie podstatné: „Pociťuje se naléhavá potřeba důvěru vzbuzujícího institucionálního rámce.“ |
| --- | --- |

1.8

Ve svém posledním stanovisku (2004) k Širším zásadám hospodářské politiky, nazvaném „Lepší řízení ekonomiky v EU“
   (1), Výbor poukazuje na to, že rozšíření znamená pro EU počátek nové fáze. Ve shodě se svým názvem se stanovisko soustřeďuje na řízení, které je pro důvěryhodnost a efektivnost Unie podstatné: „Pociťuje se naléhavá potřeba důvěru vzbuzujícího institucionálního rámce.“

| 1.9 | Stanovisko rovněž odkazuje na názor Komise v Nejnovějších informacích 2004, že „nové členské státy trpí problémy srovnatelnými s těmi, s nimiž se potýká EU-15, pokud jde o rozpočtovou situaci, zadluženost a zaměstnanost“. To však neznamená, že potíže nových členských států a patnáctky jsou totožné. Naopak, v mnoha ohledech existují mezi zeměmi značné rozdíly. Srovnání je možné pouze do určité míry. Ve stanovisku se dále poznamenává, že proces přizpůsobování legislativy a sociální a hospodářské praxe v nových členských státech vysoce vyspělé úrovni v EU-15 by mohly provázet šoky. |
| --- | --- |

1.9

Stanovisko rovněž odkazuje na názor Komise v Nejnovějších informacích 2004, že „nové členské státy trpí problémy srovnatelnými s těmi, s nimiž se potýká EU-15, pokud jde o rozpočtovou situaci, zadluženost a zaměstnanost“. To však neznamená, že potíže nových členských států a patnáctky jsou totožné. Naopak, v mnoha ohledech existují mezi zeměmi značné rozdíly. Srovnání je možné pouze do určité míry. Ve stanovisku se dále poznamenává, že proces přizpůsobování legislativy a sociální a hospodářské praxe v nových členských státech vysoce vyspělé úrovni v EU-15 by mohly provázet šoky.

| 1.10 | Ve svých předchozích stanoviscích k širším zásadám se tedy EHSV do určité míry zabýval základními problémy, jimž nové členské státy čelí, i když tak činil jenom zběžným způsobem. Ovšem okolnost, že ve sděleních Komise by se asi sotva našlo hodnocení nebo analýza dopadu rozšíření, ovlivnila obsah stanovisek EHSV. |
| --- | --- |

1.10

Ve svých předchozích stanoviscích k širším zásadám se tedy EHSV do určité míry zabýval základními problémy, jimž nové členské státy čelí, i když tak činil jenom zběžným způsobem. Ovšem okolnost, že ve sděleních Komise by se asi sotva našlo hodnocení nebo analýza dopadu rozšíření, ovlivnila obsah stanovisek EHSV.

2.   Širší zásady hospodářské politiky v nových členských státech

| 2.1 | V Širších zásadách hospodářské politiky na období let 2003 – 2005 byly stanoveny nejdůležitější prvky střednědobé hospodářské strategie EU, jmenovitě:






  — | makroekonomické politické programy orientované na růst a stabilitu; |
| --- | --- | --- |

2.1

V Širších zásadách hospodářské politiky na období let 2003 – 2005 byly stanoveny nejdůležitější prvky střednědobé hospodářské strategie EU, jmenovitě:

—

makroekonomické politické programy orientované na růst a stabilitu;

| — | hospodářské reformy k oživení růstového potenciálu Evropy; |
| --- | --- |

—

hospodářské reformy k oživení růstového potenciálu Evropy;

| — | posilování udržitelnosti. |
| --- | --- |

—

posilování udržitelnosti.

| 2.2 | Hospodářský růst v EU-15 v první polovině roku 2003 stagnoval. Hospodářské reformy sice probíhaly, ne však v rozsahu, nezbytném k dosažení lisabonských cílů. Růst produktivity práce nebyl dostatečně rychlý a vytváření vnitřního trhu postupovalo pomalu. Určitého, ne však postačujícího pokroku bylo dosaženo v oblasti trvale udržitelného rozvoje. Například emise skleníkových plynů se téměř nesnížily, a to přes příznivý vývoj zaznamenaný koncem devadesátých let minulého století. |
| --- | --- |

2.2

Hospodářský růst v EU-15 v první polovině roku 2003 stagnoval. Hospodářské reformy sice probíhaly, ne však v rozsahu, nezbytném k dosažení lisabonských cílů. Růst produktivity práce nebyl dostatečně rychlý a vytváření vnitřního trhu postupovalo pomalu. Určitého, ne však postačujícího pokroku bylo dosaženo v oblasti trvale udržitelného rozvoje. Například emise skleníkových plynů se téměř nesnížily, a to přes příznivý vývoj zaznamenaný koncem devadesátých let minulého století.

| 2.3 | V dubnu 2004 Komise aktualizovala Širší zásady hospodářské politiky a poukázala na okolnost, že stávající strategie není pro potřeby nových členských států vhodná. Zatímco výzvy, jimž nové členské státy čelí, se v zásadě od problémů EU-15 neliší, jsou obecně vzato mnohem rozsáhlejší, i když v některých případech méně závažné. |
| --- | --- |

2.3

V dubnu 2004 Komise aktualizovala Širší zásady hospodářské politiky a poukázala na okolnost, že stávající strategie není pro potřeby nových členských států vhodná. Zatímco výzvy, jimž nové členské státy čelí, se v zásadě od problémů EU-15 neliší, jsou obecně vzato mnohem rozsáhlejší, i když v některých případech méně závažné.

| 2.4 | Mezi novými členskými státy jsou patrné velké rozdíly. Komise proto považovala za vhodné vydat doporučení, specificky zaměřená na příslušné země, jež přihlížejí k rozdílům v celkovém pozadí a výkonu těchto zemí. |
| --- | --- |

2.4

Mezi novými členskými státy jsou patrné velké rozdíly. Komise proto považovala za vhodné vydat doporučení, specificky zaměřená na příslušné země, jež přihlížejí k rozdílům v celkovém pozadí a výkonu těchto zemí.

| 2.5 | Těžiště aktualizace Širších zásad hospodářské politiky spočívá v integraci nových členských států do existujícího rámce koordinace hospodářské politiky. Výzvy strukturální povahy, před nimiž nové členské státy stojí, jsou v průměru náročnější, a to s ohledem na tyto skutečnosti:






  — | nezaměstnanost je téměř dvakrát vyšší než v EU-15; |
| --- | --- | --- |

2.5

Těžiště aktualizace Širších zásad hospodářské politiky spočívá v integraci nových členských států do existujícího rámce koordinace hospodářské politiky. Výzvy strukturální povahy, před nimiž nové členské státy stojí, jsou v průměru náročnější, a to s ohledem na tyto skutečnosti:

—

nezaměstnanost je téměř dvakrát vyšší než v EU-15;

| — | celkový státní schodek v období 2000-2004 se v průměru pohyboval kolem 4 % HDP; |
| --- | --- |

—

celkový státní schodek v období 2000-2004 se v průměru pohyboval kolem 4 % HDP;

| — | hladiny příjmů (upravené podle kupní síly) dosahují slabé poloviny hodnot v EU-15; |
| --- | --- |

—

hladiny příjmů (upravené podle kupní síly) dosahují slabé poloviny hodnot v EU-15;

| — | v některých nových členských státech je zvláště velký podíl zemědělské populace; |
| --- | --- |

—

v některých nových členských státech je zvláště velký podíl zemědělské populace;

| — | řada nových členských států vykazuje velký deficit běžného účtu. |
| --- | --- |

—

řada nových členských států vykazuje velký deficit běžného účtu.

| 2.6 | Nezbytnou podmínkou úspěchu makroekonomických politik orientovaných na růst a stabilitu je odpovídající úsilí nových členských států o dosažení stability ve veřejných financích a snížení deficitu běžného účtu, zejména v případech, kdy je deficit způsoben spíše spotřebou než investicemi. |
| --- | --- |

2.6

Nezbytnou podmínkou úspěchu makroekonomických politik orientovaných na růst a stabilitu je odpovídající úsilí nových členských států o dosažení stability ve veřejných financích a snížení deficitu běžného účtu, zejména v případech, kdy je deficit způsoben spíše spotřebou než investicemi.

| 2.7 | Růstový potenciál se musí zvyšovat cestou reforem dohodnutých mezi sociálními partnery, které podporují pokračující restrukturalizaci trhu práce (například prostřednictvím odborného vzdělávání) a zlepšují produktivitu, například rozšiřováním soutěže, omezováním regulace, která se tímto stane účinnější, a rozvojem kapitálových trhů. Sociální udržitelnost lze posílit a chudobu omezit zdůrazňováním rozhodujícího významu práce. Investice do infrastruktur dopravy a energetiky musejí vedle investic do průmyslu a zemědělství sehrát důležitou roli při zlepšování udržitelnosti životního prostředí. |
| --- | --- |

2.7

Růstový potenciál se musí zvyšovat cestou reforem dohodnutých mezi sociálními partnery, které podporují pokračující restrukturalizaci trhu práce (například prostřednictvím odborného vzdělávání) a zlepšují produktivitu, například rozšiřováním soutěže, omezováním regulace, která se tímto stane účinnější, a rozvojem kapitálových trhů. Sociální udržitelnost lze posílit a chudobu omezit zdůrazňováním rozhodujícího významu práce. Investice do infrastruktur dopravy a energetiky musejí vedle investic do průmyslu a zemědělství sehrát důležitou roli při zlepšování udržitelnosti životního prostředí.

| 2.8 | Komise vyzdvihuje škálu nesnadných úkolů, před nimiž nové členské státy stojí, a rovněž budoucí obtížnou volbu politiky. Širší zásady hospodářské politiky přihlížejí ke zvláštním okolnostem těchto zemí například tak, že v doporučeních, sestavených příslušným zemím na míru, umožňují delší procesy přizpůsobení, než tomu bylo v případě EU-15. |
| --- | --- |

2.8

Komise vyzdvihuje škálu nesnadných úkolů, před nimiž nové členské státy stojí, a rovněž budoucí obtížnou volbu politiky. Širší zásady hospodářské politiky přihlížejí ke zvláštním okolnostem těchto zemí například tak, že v doporučeních, sestavených příslušným zemím na míru, umožňují delší procesy přizpůsobení, než tomu bylo v případě EU-15.

3.   Ekonomická výkonnost a dopady rozšíření

3.1   Ekonomická výkonnost a vyhlídky nových členských států

| 3.1.1 | Proces rozšíření má pozitivní dopad na rozvoj hospodářství. Hospodářská aktivita ve státech EU-15 se začala oživovat v druhé polovině roku 2003, za podpory celkového růstu světového ekonomiky a obnovené důvěry spotřebitelů. Oživení spotřeby zčásti souvisí s historicky nízkou úrokovou mírou. Přes hospodářský vzestup nelze v dohledné době počítat s vyšší zaměstnaností. Nejistota spotřebitelů ohledně budoucích příjmů však stále ještě vystavuje zkoušce jejich důvěru, a rizika, ohrožující globální ekonomický výhled, se navíc vyostřila. Oživení hospodářského růstu v zemích EU-15 je rovněž důležité pro nové členské státy, jejichž vývoz směřuje převážně do těchto zemí. |
| --- | --- |

3.1.1

Proces rozšíření má pozitivní dopad na rozvoj hospodářství. Hospodářská aktivita ve státech EU-15 se začala oživovat v druhé polovině roku 2003, za podpory celkového růstu světového ekonomiky a obnovené důvěry spotřebitelů. Oživení spotřeby zčásti souvisí s historicky nízkou úrokovou mírou. Přes hospodářský vzestup nelze v dohledné době počítat s vyšší zaměstnaností. Nejistota spotřebitelů ohledně budoucích příjmů však stále ještě vystavuje zkoušce jejich důvěru, a rizika, ohrožující globální ekonomický výhled, se navíc vyostřila. Oživení hospodářského růstu v zemích EU-15 je rovněž důležité pro nové členské státy, jejichž vývoz směřuje převážně do těchto zemí.

| 3.1.2 | Ekonomiky nových členských států zaznamenaly v roce 2003 průměrný nárůst o 3,5 %. Růst byl podepřen soukromou spotřebou, zejména v pobaltských státech, Maďarsku a České republice. Vývoz výrazně stoupl zejména na Slovensku a v Polsku, kde se markantně zvýšil export špičkově zpracovaných komodit. |
| --- | --- |

3.1.2

Ekonomiky nových členských států zaznamenaly v roce 2003 průměrný nárůst o 3,5 %. Růst byl podepřen soukromou spotřebou, zejména v pobaltských státech, Maďarsku a České republice. Vývoz výrazně stoupl zejména na Slovensku a v Polsku, kde se markantně zvýšil export špičkově zpracovaných komodit.

| 3.1.3 | V některých nových členských státech byl růst investic jenom skromný. Odpovídalo to vývoji ve světě, avšak zároveň se zde projevilo zpomalení reformního procesu v těchto zemích. Konvergence úrokové míry s úrokovou mírou ve zbytku EU a potřeba zlepšit infrastrukturu jsou faktory, které by v budoucnu měly vést k oživení růstu investic.V porovnaní stavu investicí jsou nové členské státy zhruba na úrovni EU-15. |
| --- | --- |

3.1.3

V některých nových členských státech byl růst investic jenom skromný. Odpovídalo to vývoji ve světě, avšak zároveň se zde projevilo zpomalení reformního procesu v těchto zemích. Konvergence úrokové míry s úrokovou mírou ve zbytku EU a potřeba zlepšit infrastrukturu jsou faktory, které by v budoucnu měly vést k oživení růstu investic.V porovnaní stavu investicí jsou nové členské státy zhruba na úrovni EU-15.

| 3.1.4 | Očekává se, že hospodářský růst v nových členských státech dosáhne v letech 2004 a 2005 v průměru 4 %. Nejrychlejší růst bude asi zaznamenán v těch nových členských státech, které vykazují nejnižší HDP na hlavu. Největší oživení růstu se čeká v Polsku, a to v důsledku růstově orientované fiskální politiky. Pokud jde o nové členské státy s vysokou úrovní příjmu (zejména Kypr), je pravděpodobné, že se zde staneme svědky relativně intenzivního hospodářského růstu. Vyšší ceny ropy by v budoucnu mohly naopak vést k omezení hospodářského růstu ve všech zemích EU. |
| --- | --- |

3.1.4

Očekává se, že hospodářský růst v nových členských státech dosáhne v letech 2004 a 2005 v průměru 4 %. Nejrychlejší růst bude asi zaznamenán v těch nových členských státech, které vykazují nejnižší HDP na hlavu. Největší oživení růstu se čeká v Polsku, a to v důsledku růstově orientované fiskální politiky. Pokud jde o nové členské státy s vysokou úrovní příjmu (zejména Kypr), je pravděpodobné, že se zde staneme svědky relativně intenzivního hospodářského růstu. Vyšší ceny ropy by v budoucnu mohly naopak vést k omezení hospodářského růstu ve všech zemích EU.

| 3.1.5 | S výjimkou Maďarska, Slovenska a Slovinska se úroveň inflace v současnosti přibližuje průměru v eurozóně. I když se míra inflace zčásti v důsledku zvyšování cen ropy v roce 2004 lehce zrychlí, v roce 2005 se čeká její zpomalení asi na 3 %. |
| --- | --- |

3.1.5

S výjimkou Maďarska, Slovenska a Slovinska se úroveň inflace v současnosti přibližuje průměru v eurozóně. I když se míra inflace zčásti v důsledku zvyšování cen ropy v roce 2004 lehce zrychlí, v roce 2005 se čeká její zpomalení asi na 3 %.

| 3.1.6 | V letech 2000 – 2003 činil průměrný celkový státní deficit nových členských států 4,3 % HDP a očekávaný deficit pro rok 2004 je 4,9 %. Stav rozpočtu se pohyboval od 1 % přebytku v Estonsku až po deficit ve výši 7 % HDP v České republice. Mimo České republiky deficit rovněž přesáhl 3 % referenční hodnotu v pěti dalších nových členských státech – na Kypru, v Maďarsku, na Maltě, v Polsku a na Slovensko ( viz statistická příloha). Očekává se, že se situace ve většině nových členských států zlepší, jakmile konsolidace veřejných financí začne nabírat na obrátkách. |
| --- | --- |

3.1.6

V letech 2000 – 2003 činil průměrný celkový státní deficit nových členských států 4,3 % HDP a očekávaný deficit pro rok 2004 je 4,9 %. Stav rozpočtu se pohyboval od 1 % přebytku v Estonsku až po deficit ve výši 7 % HDP v České republice. Mimo České republiky deficit rovněž přesáhl 3 % referenční hodnotu v pěti dalších nových členských státech – na Kypru, v Maďarsku, na Maltě, v Polsku a na Slovensko ( viz statistická příloha). Očekává se, že se situace ve většině nových členských států zlepší, jakmile konsolidace veřejných financí začne nabírat na obrátkách.

| 3.1.7 | Stejně jako země EU-15, má i každý z nových členských států své vlastní specifické rysy. Proto je často zavádějící přistupovat k novým členským státům jako k jednotnému celku. Budeme-li generalizovat, lze konstatovat, že hospodářský růst je v porovnání s EU-15 v nových členských státech relativně dobrý v porovnání s EU-15. Členství v EU, poměrně masivní růst domácí poptávky a nižší náklady v porovnání s EU-15 přispějí v příštích několika letech k oživení růstu, což zároveň vytvoří poptávku po výrobcích z EU-15 a to jak ve formě investičních technologií, tak ve formě spotřebního zboží. |
| --- | --- |

3.1.7

Stejně jako země EU-15, má i každý z nových členských států své vlastní specifické rysy. Proto je často zavádějící přistupovat k novým členským státům jako k jednotnému celku. Budeme-li generalizovat, lze konstatovat, že hospodářský růst je v porovnání s EU-15 v nových členských státech relativně dobrý v porovnání s EU-15. Členství v EU, poměrně masivní růst domácí poptávky a nižší náklady v porovnání s EU-15 přispějí v příštích několika letech k oživení růstu, což zároveň vytvoří poptávku po výrobcích z EU-15 a to jak ve formě investičních technologií, tak ve formě spotřebního zboží.

3.2   Makroekonomické dopady rozšíření EU

| 3.2.1 | Dopady rozšíření jsou mezi nové členské státy a země EU-15 rozloženy nerovnoměrně. Je tomu tak zejména proto, že EU-15 se do značné míry podílí na zahraničním obchodu nových členských států, zatímco nové členské státy mají pro země EU-15 jenom podružný význam. Řada zemí EU-15 již tradičně tíhne k obchodování zejména s ostatními západními vyspělými průmyslovými zeměmi, jako jsou USA. |
| --- | --- |

3.2.1

Dopady rozšíření jsou mezi nové členské státy a země EU-15 rozloženy nerovnoměrně. Je tomu tak zejména proto, že EU-15 se do značné míry podílí na zahraničním obchodu nových členských států, zatímco nové členské státy mají pro země EU-15 jenom podružný význam. Řada zemí EU-15 již tradičně tíhne k obchodování zejména s ostatními západními vyspělými průmyslovými zeměmi, jako jsou USA.

| 3.2.2 | Cesta východních zemí střední Evropy ke členství byla postupným procesem, zahrnujícím institucionální výstavbu a odstraňování obchodních bariér se zeměmi EU-15. Nejvýznamnější omezení souvisela s obchodováním s potravinami a zemědělskými produkty. Po přistoupení k Unii se zbývající omezení ve značné míře týkají přechodných pravidel ve vztahu k vlastnictví půdy, pohybu pracovních sil a ochraně životního prostředí. |
| --- | --- |

3.2.2

Cesta východních zemí střední Evropy ke členství byla postupným procesem, zahrnujícím institucionální výstavbu a odstraňování obchodních bariér se zeměmi EU-15. Nejvýznamnější omezení souvisela s obchodováním s potravinami a zemědělskými produkty. Po přistoupení k Unii se zbývající omezení ve značné míře týkají přechodných pravidel ve vztahu k vlastnictví půdy, pohybu pracovních sil a ochraně životního prostředí.

| 3.2.3 | Odhaduje se, že rozšíření bude mít v průměru pozitivní – i když slabý – dopad na EU-15. Přínosy pro nové členské státy mají být podle očekávání výrazně větší. Výhody přinese odstranění zbývajících obchodních bariér a volnější pohyb práce a kapitálu. |
| --- | --- |

3.2.3

Odhaduje se, že rozšíření bude mít v průměru pozitivní – i když slabý – dopad na EU-15. Přínosy pro nové členské státy mají být podle očekávání výrazně větší. Výhody přinese odstranění zbývajících obchodních bariér a volnější pohyb práce a kapitálu.

| 3.2.4 | Mělo by se poznamenat, že dopady rozšíření budou rozloženy nerovnoměrně, pokud se EU bude posuzovat jako celek. Pro země EU-15 bude dopad největší v těch regionech Rakouska, Německa a Finska, které hraničí s novými členskými státy. |
| --- | --- |

3.2.4

Mělo by se poznamenat, že dopady rozšíření budou rozloženy nerovnoměrně, pokud se EU bude posuzovat jako celek. Pro země EU-15 bude dopad největší v těch regionech Rakouska, Německa a Finska, které hraničí s novými členskými státy.

| 3.2.5 | Dopady budou pravděpodobně nejcitelnější v sektorech závislých na pracovní síle, jako je zemědělství, potravinářský průmysl, stavebnictví a řada resortů služeb, které nemohou těžit z geografické rozptýlenosti aktivit s ohledem na velké vzdálenosti a/nebo regulaci. Existují však sektory, kde je celkem snadné přesunout výrobu z jedné země do druhé. |
| --- | --- |

3.2.5

Dopady budou pravděpodobně nejcitelnější v sektorech závislých na pracovní síle, jako je zemědělství, potravinářský průmysl, stavebnictví a řada resortů služeb, které nemohou těžit z geografické rozptýlenosti aktivit s ohledem na velké vzdálenosti a/nebo regulaci. Existují však sektory, kde je celkem snadné přesunout výrobu z jedné země do druhé.

| 3.2.6 | S ohledem na čínský fenomén je nízká úroveň nákladů v nových členských státech rovněž příležitostí pro celou EU. Geografická blízkost zemí s nízkými náklady znamená, že je výhodnější vyrábět v Evropě než ve vzdálenějších místech. To platí zejména v počátečních fázích životního cyklu produktů, jež jsou výsledkem intenzivního výzkumu a rozvoje. Pouze když se podíl rozvoje a výzkumu na výrobních nákladech sníží, mohla by se výroba přesunout do vzdálenějších zemí s dokonce ještě nižšími náklady. I když jsou v současnosti rozdíly ve výrobních nákladech mezi EU-15 a novými členskými státy značné, časem se budou postupně zmenšovat. |
| --- | --- |

3.2.6

S ohledem na čínský fenomén je nízká úroveň nákladů v nových členských státech rovněž příležitostí pro celou EU. Geografická blízkost zemí s nízkými náklady znamená, že je výhodnější vyrábět v Evropě než ve vzdálenějších místech. To platí zejména v počátečních fázích životního cyklu produktů, jež jsou výsledkem intenzivního výzkumu a rozvoje. Pouze když se podíl rozvoje a výzkumu na výrobních nákladech sníží, mohla by se výroba přesunout do vzdálenějších zemí s dokonce ještě nižšími náklady. I když jsou v současnosti rozdíly ve výrobních nákladech mezi EU-15 a novými členskými státy značné, časem se budou postupně zmenšovat.

4.   Specifické problémy

4.1   Připojení k eurozóně

| 4.1.1 | Většina nových členských států by se asi ráda co možná nejdříve připojila k eurozóně. Splnění podmínek vstupu do eurozóny bude vyžadovat, aby tyto státy uskutečňovaly disciplinovanou a udržitelnou hospodářskou politiku. Nesnadných bude zejména prvních několik let členství. Maastrichtská kritéria se týkají dostatečně nízké hladiny inflace a úrokové míry, rozpočtového schodku a státních půjček a stabilního směnného kurzu. Tyto požadavky se přirozeně týkají všech členských států. |
| --- | --- |

4.1.1

Většina nových členských států by se asi ráda co možná nejdříve připojila k eurozóně. Splnění podmínek vstupu do eurozóny bude vyžadovat, aby tyto státy uskutečňovaly disciplinovanou a udržitelnou hospodářskou politiku. Nesnadných bude zejména prvních několik let členství. Maastrichtská kritéria se týkají dostatečně nízké hladiny inflace a úrokové míry, rozpočtového schodku a státních půjček a stabilního směnného kurzu. Tyto požadavky se přirozeně týkají všech členských států.

| 4.1.2 | Klíčová otázka v této souvislosti zní: Jaký dopad bude mít úsilí o splnění Maastrichtských kritérií na hospodářský výkon nových členských států? Jestliže se v případě připojení k ERM 2 [Exchange Rate Mechanism = Mechanismus směnného kurzu] budou tyto státy snažit udržet své měny v příliš úzkém kurzovém rozpětí, bude jim hrozit, že tyto měny budou citlivé na spekulace. Případné zvýšení úrokových sazeb k ochraně stability směnného kurzu by mělo nepříznivé ekonomické dopady, například na zaměstnanost. Estonsko, Litva a Slovinsko byly prvními z nových členských států, které se připojily k ERM 2 a které udržují své měny v dostatečně širokém kurzovém rozpětí, což jim pomáhá odvrátit možnost spekulativních útoků. Opatření měnové komise v Estonsku a Litvě rovněž podporují stabilitu jejich směnných kurzů vůči euru. |
| --- | --- |

4.1.2

Klíčová otázka v této souvislosti zní: Jaký dopad bude mít úsilí o splnění Maastrichtských kritérií na hospodářský výkon nových členských států? Jestliže se v případě připojení k ERM 2 [Exchange Rate Mechanism = Mechanismus směnného kurzu] budou tyto státy snažit udržet své měny v příliš úzkém kurzovém rozpětí, bude jim hrozit, že tyto měny budou citlivé na spekulace. Případné zvýšení úrokových sazeb k ochraně stability směnného kurzu by mělo nepříznivé ekonomické dopady, například na zaměstnanost. Estonsko, Litva a Slovinsko byly prvními z nových členských států, které se připojily k ERM 2 a které udržují své měny v dostatečně širokém kurzovém rozpětí, což jim pomáhá odvrátit možnost spekulativních útoků. Opatření měnové komise v Estonsku a Litvě rovněž podporují stabilitu jejich směnných kurzů vůči euru.

| 4.1.3 | Příslušné země by se ve snaze splnit cílovou nízkou inflaci mohly při rychlé expanzi svých ekonomik dostat do potíží. Před přistoupením přesáhla inflace v nových členských státech míru inflace v zemích EU-15. Přizpůsobení rychle rostoucích ekonomik obzvlášť nízké inflaci by mohlo bránit růstu, protože vyšší inflace jde v těchto zemích ruku v ruce s fází rychlejšího růstu. Období rychlejšího růstu produktivity kromě toho bývají provázeny vyšší inflací. Na druhé straně nadměrná inflace růst ekonomiky brzdí. |
| --- | --- |

4.1.3

Příslušné země by se ve snaze splnit cílovou nízkou inflaci mohly při rychlé expanzi svých ekonomik dostat do potíží. Před přistoupením přesáhla inflace v nových členských státech míru inflace v zemích EU-15. Přizpůsobení rychle rostoucích ekonomik obzvlášť nízké inflaci by mohlo bránit růstu, protože vyšší inflace jde v těchto zemích ruku v ruce s fází rychlejšího růstu. Období rychlejšího růstu produktivity kromě toho bývají provázeny vyšší inflací. Na druhé straně nadměrná inflace růst ekonomiky brzdí.

| 4.1.3.1 | Pokud totiž dnes inflace dosahuje rozumné míry, je možné, že tomu tak nebude v okamžiku, kdy vyprší určitá opatření na přechodnou dobu, zakotvená ve Smlouvě o přistoupení. Pak by mohlo dojít k nárůstu inflace, protože budou zrušena dočasná povolení jako například pro udržení nulové hladiny DPH či snížené spotřební daně, či vnitrostátních opatření. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Pokud totiž dnes inflace dosahuje rozumné míry, je možné, že tomu tak nebude v okamžiku, kdy vyprší určitá opatření na přechodnou dobu, zakotvená ve Smlouvě o přistoupení. Pak by mohlo dojít k nárůstu inflace, protože budou zrušena dočasná povolení jako například pro udržení nulové hladiny DPH či snížené spotřební daně, či vnitrostátních opatření.

| 4.1.4 | Malé ekonomiky jsou těsněji než ty velké vázány na globální ekonomiku. Je pro ně v porovnání s velkými ekonomikami obtížnější vytvořit dočasný ekonomický stimul zvýšením státních půjček nebo zvětšením rozpočtového schodku, například při rozběhu volební kampaně. V malé zemi jsou veřejné finance obvykle transparentnější a snadněji se s nimi hospodaří. Lze proto logicky očekávat, že jako první se k eurozóně připojí ten nejmenší z nových členských států. V Estonsku platí zákonný požadavek udržovat vyrovnanost státního rozpočtu. |
| --- | --- |

4.1.4

Malé ekonomiky jsou těsněji než ty velké vázány na globální ekonomiku. Je pro ně v porovnání s velkými ekonomikami obtížnější vytvořit dočasný ekonomický stimul zvýšením státních půjček nebo zvětšením rozpočtového schodku, například při rozběhu volební kampaně. V malé zemi jsou veřejné finance obvykle transparentnější a snadněji se s nimi hospodaří. Lze proto logicky očekávat, že jako první se k eurozóně připojí ten nejmenší z nových členských států. V Estonsku platí zákonný požadavek udržovat vyrovnanost státního rozpočtu.

| 4.1.5 | Problémy by rovněž mohly vzniknout v případě, že by se příslušné země pokusily velice rychle vyhovět Maastrichtským kritériím. Než se stanou součástí eurozóny, jejich měna bude muset přechodně kolísat o 2,25 % bez úpravy parity během 2 let. Kromě problémů uvedených v bodu 4.1.2 existuje riziko, že státy, které příliš spěchají, se do tohoto systému zapojí s nadhodnoceným či podhodnoceným kurzem. Existuje riziko, že by dynamika jejich ekonomiky a podmínky růstu byly oslabeny kvůli nadhodnocení jejich měny, která by uškodila jejich konkurenceschopnosti na světových trzích, nebo kvůli podhodnocení jejich měny, která by vyvolala inflační tlaky. V jednom i druhém případě by výsledkem byl tlak na platy, což by zesílilo problém delokalizací a zatížilo vnitřní poptávku, která je v mnohých případech hnací silou jejich růstu. Je tedy vhodné obezřetně stanovit vstupní paritu do systému výměny MCE-2 (Mécanisme de Change Européen – systém evropské výměny). Členské státy budou muset za každých okolností zaměřit svou pozornost na to, aby se znovu dosáhlo konkurenceschopnosti, třebaže je jejich směnný kurz je v době vstupu na správné úrovni. |
| --- | --- |

4.1.5

Problémy by rovněž mohly vzniknout v případě, že by se příslušné země pokusily velice rychle vyhovět Maastrichtským kritériím. Než se stanou součástí eurozóny, jejich měna bude muset přechodně kolísat o 2,25 % bez úpravy parity během 2 let. Kromě problémů uvedených v bodu 4.1.2 existuje riziko, že státy, které příliš spěchají, se do tohoto systému zapojí s nadhodnoceným či podhodnoceným kurzem. Existuje riziko, že by dynamika jejich ekonomiky a podmínky růstu byly oslabeny kvůli nadhodnocení jejich měny, která by uškodila jejich konkurenceschopnosti na světových trzích, nebo kvůli podhodnocení jejich měny, která by vyvolala inflační tlaky. V jednom i druhém případě by výsledkem byl tlak na platy, což by zesílilo problém delokalizací a zatížilo vnitřní poptávku, která je v mnohých případech hnací silou jejich růstu. Je tedy vhodné obezřetně stanovit vstupní paritu do systému výměny MCE-2 (Mécanisme de Change Européen – systém evropské výměny). Členské státy budou muset za každých okolností zaměřit svou pozornost na to, aby se znovu dosáhlo konkurenceschopnosti, třebaže je jejich směnný kurz je v době vstupu na správné úrovni.

| 4.1.6 | Aktem rozšíření jsou členské státy mimo eurozónu dočasně v lehké převaze, i když měřeno podle HDP zahrnuje eurozóna mnohem větší část EU. Jakmile se nové země v příštích letech připojí k eurozóně, zlepší se nezbytné podmínky k posílení mezinárodní pozice eura. |
| --- | --- |

4.1.6

Aktem rozšíření jsou členské státy mimo eurozónu dočasně v lehké převaze, i když měřeno podle HDP zahrnuje eurozóna mnohem větší část EU. Jakmile se nové země v příštích letech připojí k eurozóně, zlepší se nezbytné podmínky k posílení mezinárodní pozice eura.

4.2   pakt stability a růstu

| 4.2.1 | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, situace je ve většině nových členských států celkem příznivá. Pouze v několika málo těchto zemí přesahuje celkový státní dluh 60 % DPH. Třebaže hrozí nebezpečí, že v důsledku rozpočtového schodku se v některých z těchto zemí zvýší ukazatel celkové zadluženosti, je třeba připomenout, že úrovně zahraničního dluhu nejsou v nových členských zemích v porovnaní s EU-15 vůbec hrozivé a při vyhlídkách nových členů na relativně vysoký hospodářský růst není riziko dalšího zadlužování v poměru k HDP velké. Všechny členské státy při několika příležitostech deklarovaly věrnost lisabonským cílům a zdravé rozpočtové politice. |
| --- | --- |

4.2.1

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, situace je ve většině nových členských států celkem příznivá. Pouze v několika málo těchto zemí přesahuje celkový státní dluh 60 % DPH. Třebaže hrozí nebezpečí, že v důsledku rozpočtového schodku se v některých z těchto zemí zvýší ukazatel celkové zadluženosti, je třeba připomenout, že úrovně zahraničního dluhu nejsou v nových členských zemích v porovnaní s EU-15 vůbec hrozivé a při vyhlídkách nových členů na relativně vysoký hospodářský růst není riziko dalšího zadlužování v poměru k HDP velké. Všechny členské státy při několika příležitostech deklarovaly věrnost lisabonským cílům a zdravé rozpočtové politice.

| 4.2.2 | Pakt stability a růstu byl po dlouhou dobu terčem ostré kritiky. Výbor vypracoval řadu stanovisek k Paktu (2). Přes své nedostatky podle všeho přispěl k udržení rozpočtové kázně. V tomto ohledu rovněž pomohlo efektivnější monitorování a transparentnost postupu u nadměrného rozpočtu. Na tvorbu střednědobé hospodářské politiky nové členské státy nevyhnutelně potřebují jasnou vizi o budoucí podobě paktu stability a růstu. |
| --- | --- |

4.2.2

Pakt stability a růstu byl po dlouhou dobu terčem ostré kritiky. Výbor vypracoval řadu stanovisek k Paktu (2). Přes své nedostatky podle všeho přispěl k udržení rozpočtové kázně. V tomto ohledu rovněž pomohlo efektivnější monitorování a transparentnost postupu u nadměrného rozpočtu. Na tvorbu střednědobé hospodářské politiky nové členské státy nevyhnutelně potřebují jasnou vizi o budoucí podobě paktu stability a růstu.

| 4.2.3 | Nepřesnosti a opomenutí v rozpočtových údajích a prognózách členských států vedly ke ztížení problémů spojených s dohledem. Komise a různé výbory se zapojily do přípravy společných kritérií, určených pro aplikaci při multilaterálním dohledu a koordinaci politiky. Metody a procedury nelze doladit, jestliže statistická data nejsou zcela spolehlivá. Pokud jde o statistické údaje, je v několika nových členských státech, jakož i v některých státech EU-15, ještě co zlepšovat, a to i přes veškerý pokrok dosažený v posledních letech. |
| --- | --- |

4.2.3

Nepřesnosti a opomenutí v rozpočtových údajích a prognózách členských států vedly ke ztížení problémů spojených s dohledem. Komise a různé výbory se zapojily do přípravy společných kritérií, určených pro aplikaci při multilaterálním dohledu a koordinaci politiky. Metody a procedury nelze doladit, jestliže statistická data nejsou zcela spolehlivá. Pokud jde o statistické údaje, je v několika nových členských státech, jakož i v některých státech EU-15, ještě co zlepšovat, a to i přes veškerý pokrok dosažený v posledních letech.

| 4.2.4 | Podle obecně rozšířeného názoru by se měl pozměnit výklad Paktu stability a růstu, založený na Maastrichtské smlouvě. Řadu pravidel a procedur, uplatňovaných v současnosti ve 25 členských státech, je třeba zmírnit a zpružnit. Nakládání s programy a stanovisky Komise a členských států se stává stále formálnějším, zatímco na významu nabývá neformální koordinace mezi členskými státy. Důvěryhodnost jednotné měny však nesmí být ohrožena. |
| --- | --- |

4.2.4

Podle obecně rozšířeného názoru by se měl pozměnit výklad Paktu stability a růstu, založený na Maastrichtské smlouvě. Řadu pravidel a procedur, uplatňovaných v současnosti ve 25 členských státech, je třeba zmírnit a zpružnit. Nakládání s programy a stanovisky Komise a členských států se stává stále formálnějším, zatímco na významu nabývá neformální koordinace mezi členskými státy. Důvěryhodnost jednotné měny však nesmí být ohrožena.

| 4.2.5 | Ustát hospodářskou politiku a udržovat stabilitu veřejných financí nebude v nových členských státech snadnou záležitostí. Oddanost závazku slábne, pokud země postrádají politickou stabilitu.. Nové členské státy sice uskutečnily základní reformy nevyhnutelné pro vytvoření tržní ekonomiky, ale část z nich čelí těžkému rozhodování, nakolik potřeba strukturálních reforem s sebou nese zvýšené veřejné výdaje. Alokace veřejných výdajů pro ně asi bude dokonce ještě ožehavějším problémem než pro EU-15. |
| --- | --- |

4.2.5

Ustát hospodářskou politiku a udržovat stabilitu veřejných financí nebude v nových členských státech snadnou záležitostí. Oddanost závazku slábne, pokud země postrádají politickou stabilitu.. Nové členské státy sice uskutečnily základní reformy nevyhnutelné pro vytvoření tržní ekonomiky, ale část z nich čelí těžkému rozhodování, nakolik potřeba strukturálních reforem s sebou nese zvýšené veřejné výdaje. Alokace veřejných výdajů pro ně asi bude dokonce ještě ožehavějším problémem než pro EU-15.

| 4.2.6 | K dosažení dlouhodobé účinnosti Paktu stability je nezbytně zapotřebí určité reformy. Reformou se musí usilovat o zpevnění oddanosti všech členských států společným cílům, bez ohrožení věrohodnosti jejich závazku, pokud jde o stabilitu veřejných financí, rozpočtovou kázeň, udržitelnost a koordinaci hospodářské politiky. |
| --- | --- |

4.2.6

K dosažení dlouhodobé účinnosti Paktu stability je nezbytně zapotřebí určité reformy. Reformou se musí usilovat o zpevnění oddanosti všech členských států společným cílům, bez ohrožení věrohodnosti jejich závazku, pokud jde o stabilitu veřejných financí, rozpočtovou kázeň, udržitelnost a koordinaci hospodářské politiky.

4.3   Rozdíly v hospodářské prosperitě a zaměstnanosti (3)

| 4.3.1 | S rozšířením se HDP EU v tržních cenách zvýšil pouze o 5 %, a pouze o 10 % po přepočtu na paritu kupní síly, i když celková populace EU vzrostla téměř o 20 %. Jeden rys je novým členským státům společný – v průměru jsou chudší než EU-15. HDP na hlavu (přepočtený na kupní sílu) je v nových členských státech pouze polovinou jeho hodnoty v EU-15. Avšak stejně jako je tomu v EU-15, i zde existují významné rozdíly mezi novými členskými státy: Kypr, Slovinsko a Malta jsou nejbohatší, zatímco Polsko a pobaltské státy (Estonsko, Lotyšsko a Litva) naopak nejchudší. V porovnání HDP na hlavu v PKS je dokonce Slovinsko a Kypr na úrovni Řecka a Malta či Česká republika na úrovni Portugalska. |
| --- | --- |

4.3.1

S rozšířením se HDP EU v tržních cenách zvýšil pouze o 5 %, a pouze o 10 % po přepočtu na paritu kupní síly, i když celková populace EU vzrostla téměř o 20 %. Jeden rys je novým členským státům společný – v průměru jsou chudší než EU-15. HDP na hlavu (přepočtený na kupní sílu) je v nových členských státech pouze polovinou jeho hodnoty v EU-15. Avšak stejně jako je tomu v EU-15, i zde existují významné rozdíly mezi novými členskými státy: Kypr, Slovinsko a Malta jsou nejbohatší, zatímco Polsko a pobaltské státy (Estonsko, Lotyšsko a Litva) naopak nejchudší. V porovnání HDP na hlavu v PKS je dokonce Slovinsko a Kypr na úrovni Řecka a Malta či Česká republika na úrovni Portugalska.

| 4.3.2 | Podle Eurostatu se 13 % obyvatel nových členských států nachází pod hranicí relativní chudoby, zatímco v zemích EU-15 je to 15 %. Hranice chudoby je definována jako poměr čistého osobního příjmu nebo příjmu domácnosti k národnímu průměrnému příjmu. Práh chudoby je roven 60 % národního průměrného příjmu. Blízké procentuální hodnoty nás nesmí uvést v omyl, co se týče šíře sociální problematiky, jelikož, jak se zmiňuje výše, HDP na obyvatele v paritě kupní síly v nových členských státech je poloviční oproti tomu, kterého dosahují státy EU-15. |
| --- | --- |

4.3.2

Podle Eurostatu se 13 % obyvatel nových členských států nachází pod hranicí relativní chudoby, zatímco v zemích EU-15 je to 15 %. Hranice chudoby je definována jako poměr čistého osobního příjmu nebo příjmu domácnosti k národnímu průměrnému příjmu. Práh chudoby je roven 60 % národního průměrného příjmu. Blízké procentuální hodnoty nás nesmí uvést v omyl, co se týče šíře sociální problematiky, jelikož, jak se zmiňuje výše, HDP na obyvatele v paritě kupní síly v nových členských státech je poloviční oproti tomu, kterého dosahují státy EU-15.

| 4.3.3 | Distribuce příjmu v nových členských státech se sotva liší od distribuce v zemích EU-15. Česká republika, Maďarsko a Slovinsko se mohou pochlubit nejmenšími rozdíly v příjmu, jež jsou na stejné úrovni jako ve skandinávských zemích. Míra chudoby je nejvyšší v Estonsku, Litvě a Lotyšsku, kde charakter distribuce příjmu odpovídá hlavně větším rozdílům v příjmu, typickým pro Irsko a Spojené království. V rámci EU-15 vykazují nejvyšší míru chudoby Irsko a země jižního Středozemí. Nedostatkem porovnání prováděných napříč zeměmi je okolnost, že nepřihlížejí k regionálními rozdílům v příslušných zemích, a při tom právě ony mohou být podstatné. |
| --- | --- |

4.3.3

Distribuce příjmu v nových členských státech se sotva liší od distribuce v zemích EU-15. Česká republika, Maďarsko a Slovinsko se mohou pochlubit nejmenšími rozdíly v příjmu, jež jsou na stejné úrovni jako ve skandinávských zemích. Míra chudoby je nejvyšší v Estonsku, Litvě a Lotyšsku, kde charakter distribuce příjmu odpovídá hlavně větším rozdílům v příjmu, typickým pro Irsko a Spojené království. V rámci EU-15 vykazují nejvyšší míru chudoby Irsko a země jižního Středozemí. Nedostatkem porovnání prováděných napříč zeměmi je okolnost, že nepřihlížejí k regionálními rozdílům v příslušných zemích, a při tom právě ony mohou být podstatné.

| 4.3.4 | Nové členské státy mají průměrnou míru zaměstnanosti pouze 56 %, v porovnání s přibližně 64 % ve státech EU-15. Je důležité si položit otázku, zda budou tyto státy schopny zvýšit produktivitu a zároveň míru zaměstnanosti. Zdá se, že většina nových členských států upřednostňuje růst produktivity, což zvyšuje jejich konkurenceschopnost a tím i konkurenceschopnost celé EU. Lisabonská strategie představuje odpověď, která zůstává relevantní, třebaže zde existuje prostor pro zlepšení. |
| --- | --- |

4.3.4

Nové členské státy mají průměrnou míru zaměstnanosti pouze 56 %, v porovnání s přibližně 64 % ve státech EU-15. Je důležité si položit otázku, zda budou tyto státy schopny zvýšit produktivitu a zároveň míru zaměstnanosti. Zdá se, že většina nových členských států upřednostňuje růst produktivity, což zvyšuje jejich konkurenceschopnost a tím i konkurenceschopnost celé EU. Lisabonská strategie představuje odpověď, která zůstává relevantní, třebaže zde existuje prostor pro zlepšení.

| 4.3.5 | V aktualizaci Širších zásad hospodářské politiky (7. 4. 2004) Komise poznamenala, že je třeba věnovat zvláštní pozornost nízké míře zaměstnanosti mladých a starších pracovníků v nových členských státech. Dále je třeba podniknout patřičné kroky na zlepšení sociální ochrany a kvalifikaci pracovní síly. Výbor považuje tyto aspekty za důležité a jsou tudíž významnými cíli pro státy EU-15. |
| --- | --- |

4.3.5

V aktualizaci Širších zásad hospodářské politiky (7. 4. 2004) Komise poznamenala, že je třeba věnovat zvláštní pozornost nízké míře zaměstnanosti mladých a starších pracovníků v nových členských státech. Dále je třeba podniknout patřičné kroky na zlepšení sociální ochrany a kvalifikaci pracovní síly. Výbor považuje tyto aspekty za důležité a jsou tudíž významnými cíli pro státy EU-15.

| 4.3.6 | Existují výrazné rozdíly mezi novými členskými státy v oblasti míry zaměstnanosti žen a starších pracovníků. Míra zaměstnanosti žen je vyšší než je průměrná hodnota u států EU-15 v České republice, Estonsku, Kypru, Lotyšsku, Litvě a Slovinsku, ale výrazně nižší v Polsku a zejména na Maltě. Míra zaměstnanosti starších pracovníků je vyšší než je průměrná hodnota u států EU-15 v České republice, Estonsku, Kypru, Lotyšsku a Litvě, ale je značně nižší v ostatních nových členských státech. V roce 2003 byla míra nezaměstnanosti žen nepatrně vyšší než u mužů ve všech nových členských státech s výjimkou Estonska a Maďarska. Výrazný rozdíl je zejména na Maltě a v České republice. |
| --- | --- |

4.3.6

Existují výrazné rozdíly mezi novými členskými státy v oblasti míry zaměstnanosti žen a starších pracovníků. Míra zaměstnanosti žen je vyšší než je průměrná hodnota u států EU-15 v České republice, Estonsku, Kypru, Lotyšsku, Litvě a Slovinsku, ale výrazně nižší v Polsku a zejména na Maltě. Míra zaměstnanosti starších pracovníků je vyšší než je průměrná hodnota u států EU-15 v České republice, Estonsku, Kypru, Lotyšsku a Litvě, ale je značně nižší v ostatních nových členských státech. V roce 2003 byla míra nezaměstnanosti žen nepatrně vyšší než u mužů ve všech nových členských státech s výjimkou Estonska a Maďarska. Výrazný rozdíl je zejména na Maltě a v České republice.

| 4.3.7 | V období 2000-2003 nezaměstnanost v některých nových členských státech klesla. Tento pokles byl výrazný zejména v baltských státech, kde nezaměstnanost klesla přibližně o tři procentní body. Ve Slovinsku a Maďarsku se zaměstnanost začala zlepšovat již v polovině 90. let 20. století. Údaje o zaměstnanosti a nezaměstnanosti se nacházejí ve statistické příloze. |
| --- | --- |

4.3.7

V období 2000-2003 nezaměstnanost v některých nových členských státech klesla. Tento pokles byl výrazný zejména v baltských státech, kde nezaměstnanost klesla přibližně o tři procentní body. Ve Slovinsku a Maďarsku se zaměstnanost začala zlepšovat již v polovině 90. let 20. století. Údaje o zaměstnanosti a nezaměstnanosti se nacházejí ve statistické příloze.

| 4.3.8 | Hlavní dopad na distribuci národního důchodu má věková struktura populace a systém sociální ochrany. V nových členských státech je patrná výrazná korelace vyššího věku s nízkým příjmem. Ve skupině s nejnižšími příjmy jsou na Kypru, v České republice, na Slovensku, ve Slovinsku a v Litvě převážně zastoupeny osoby starší 65 let. Nejvyššímu riziku chudoby čelí početné rodiny, rodiny s jedním rodičem a mladí ve věku 16 až 24 let. |
| --- | --- |

4.3.8

Hlavní dopad na distribuci národního důchodu má věková struktura populace a systém sociální ochrany. V nových členských státech je patrná výrazná korelace vyššího věku s nízkým příjmem. Ve skupině s nejnižšími příjmy jsou na Kypru, v České republice, na Slovensku, ve Slovinsku a v Litvě převážně zastoupeny osoby starší 65 let. Nejvyššímu riziku chudoby čelí početné rodiny, rodiny s jedním rodičem a mladí ve věku 16 až 24 let.

| 4.3.9 | Celková úroveň dosaženého vzdělání je v nových členských státech vyšší než v EU-15. Asi 89 % všech osob v kategorii 25-64 let věku má ukončené vyšší střední vzdělání, v porovnání s 65 % v zemích EU-15, přičemž nejvyšší procento vykazuje Česká republika, Estonsko a Slovensko. Pokud jde o EU-15, 80 % překračuje pouze Německo, Spojené království a Švédsko. Vysoká úroveň vzdělání spolu s příznivými pracovními náklady činí nové členské státy atraktivní pro investory. |
| --- | --- |

4.3.9

Celková úroveň dosaženého vzdělání je v nových členských státech vyšší než v EU-15. Asi 89 % všech osob v kategorii 25-64 let věku má ukončené vyšší střední vzdělání, v porovnání s 65 % v zemích EU-15, přičemž nejvyšší procento vykazuje Česká republika, Estonsko a Slovensko. Pokud jde o EU-15, 80 % překračuje pouze Německo, Spojené království a Švédsko. Vysoká úroveň vzdělání spolu s příznivými pracovními náklady činí nové členské státy atraktivní pro investory.

| 4.3.10 | Růst ekonomiky je v nových členských státech v průměru vyšší než v zemích EU-15. Z toho však automaticky nevyplývá, že zásadní rozdíl v příjmech se v důsledku evropské integrace rychle vyrovná. Při současném tempu to bude trvat desítky let. Podle jednoho velice hrubého odhadu by jako první mohly dosáhnout průměru životní úrovně v EU-15 Kypr a Malta – i tak by jim to mělo trvat nejméně 20 let. Existuje řada faktorů, které mohou napomoci rychlejšímu vyrovnání propastných rozdílů v příjmech – typickým příkladem jsou strukturální fondy EU. Údaje o ekonomice všech členských států EU jsou uvedeny v tabulkách, připojených k tomuto stanovisku. |
| --- | --- |

4.3.10

Růst ekonomiky je v nových členských státech v průměru vyšší než v zemích EU-15. Z toho však automaticky nevyplývá, že zásadní rozdíl v příjmech se v důsledku evropské integrace rychle vyrovná. Při současném tempu to bude trvat desítky let. Podle jednoho velice hrubého odhadu by jako první mohly dosáhnout průměru životní úrovně v EU-15 Kypr a Malta – i tak by jim to mělo trvat nejméně 20 let. Existuje řada faktorů, které mohou napomoci rychlejšímu vyrovnání propastných rozdílů v příjmech – typickým příkladem jsou strukturální fondy EU. Údaje o ekonomice všech členských států EU jsou uvedeny v tabulkách, připojených k tomuto stanovisku.

4.4   Konkurenceschopnost a produktivita

| 4.4.1 | Celkové náklady práce jsou v nových členských státech v průměru markantně nižší než v EU-15. Kromě toho se trhy práce v nových členských státech pokládají za velmi flexibilní. Při vědomí toho se řada výrobních operací a do určité míry i operací služeb přemisťuje do členských států. Je však často přehlíženo, že úroveň produktivity je v těchto zemích v průměru výrazně nižší než u států EU-15. V roce 2003 byla produktivita práce na jednoho zaměstnance (upravená podle kupní síly) pouze 54 % v porovnání s produktivitou v zemích EU-15. |
| --- | --- |

4.4.1

Celkové náklady práce jsou v nových členských státech v průměru markantně nižší než v EU-15. Kromě toho se trhy práce v nových členských státech pokládají za velmi flexibilní. Při vědomí toho se řada výrobních operací a do určité míry i operací služeb přemisťuje do členských států. Je však často přehlíženo, že úroveň produktivity je v těchto zemích v průměru výrazně nižší než u států EU-15. V roce 2003 byla produktivita práce na jednoho zaměstnance (upravená podle kupní síly) pouze 54 % v porovnání s produktivitou v zemích EU-15.

| 4.4.2 | Zatímco řada nových členských států zdědila obrovské veřejné sektory z období před rokem 1990, a navíc jejich legislativa byla často těžkopádná, dosáhly tyto státy slušného pokroku v reformování veřejného sektoru a velikost jejich sektorů je v současnosti srovnatelná s EU 15. |
| --- | --- |

4.4.2

Zatímco řada nových členských států zdědila obrovské veřejné sektory z období před rokem 1990, a navíc jejich legislativa byla často těžkopádná, dosáhly tyto státy slušného pokroku v reformování veřejného sektoru a velikost jejich sektorů je v současnosti srovnatelná s EU 15.

| 4.4.3 | Zlepšení produktivity a konkurenceschopnosti bude vyžadovat investice do vzdělání a odborné přípravy, výzkumu a organizace práce. Je třeba podpořit podnikání a odstranit administrativní zátěž obchodu, zejména s ohledem na zřizování malých firem a jejich provoz. Konkurenceschopnost a produktivita se rovněž zlepší, když neefektivní a nerentabilní firmy opustí trh, protože zdroje takto uvolněné se budou moci přesměrovat k produktivnějšímu využití. Restrukturalizace tohoto typu bude však vyžadovat rekvalifikaci pro ty, jichž se opatření dotknou. (4) |
| --- | --- |

4.4.3

Zlepšení produktivity a konkurenceschopnosti bude vyžadovat investice do vzdělání a odborné přípravy, výzkumu a organizace práce. Je třeba podpořit podnikání a odstranit administrativní zátěž obchodu, zejména s ohledem na zřizování malých firem a jejich provoz. Konkurenceschopnost a produktivita se rovněž zlepší, když neefektivní a nerentabilní firmy opustí trh, protože zdroje takto uvolněné se budou moci přesměrovat k produktivnějšímu využití. Restrukturalizace tohoto typu bude však vyžadovat rekvalifikaci pro ty, jichž se opatření dotknou. (4)

| 4.4.4 | Nové členské státy se již těší výhodám flexibilních trhů. Je celkem snadné přesunovat kapitál, technologii a dokonce i práci z jedné země do druhé. Strukturální flexibilita rovněž usnadňuje přesunovat pracovní místa jinam. Státy a regiony budou rovněž muset být v dlouhodobém výhledu schopny soutěže, pokud jde o infrastrukturu, včetně informačních a komunikačních technologií (ICT) a výzkumných kapacit. Na výzkum a rozvoj vynakládá EU-15 v průměru 2 % HDP, zatímco v nových členských státech to je asi jenom 1 %. |
| --- | --- |

4.4.4

Nové členské státy se již těší výhodám flexibilních trhů. Je celkem snadné přesunovat kapitál, technologii a dokonce i práci z jedné země do druhé. Strukturální flexibilita rovněž usnadňuje přesunovat pracovní místa jinam. Státy a regiony budou rovněž muset být v dlouhodobém výhledu schopny soutěže, pokud jde o infrastrukturu, včetně informačních a komunikačních technologií (ICT) a výzkumných kapacit. Na výzkum a rozvoj vynakládá EU-15 v průměru 2 % HDP, zatímco v nových členských státech to je asi jenom 1 %.

| 4.4.5 | Dosažení současné úrovně produktivity EU-15 nebude novým členským států dlouhodobě postačovat. Ve všech členských státech se rýsuje zvláštní potřeba investic do vzdělání. Zpomalení růstu produktivity v EU lze vysvětlit nízkou hladinou investic a přejímání technologie. Do ICT, výzkumu a rozvoje, vzdělávání a školení je třeba v celé EU mnohem více investovat. Zejména pro nové členské státy je to velká výzva, avšak zároveň i velká příležitost. |
| --- | --- |

4.4.5

Dosažení současné úrovně produktivity EU-15 nebude novým členským států dlouhodobě postačovat. Ve všech členských státech se rýsuje zvláštní potřeba investic do vzdělání. Zpomalení růstu produktivity v EU lze vysvětlit nízkou hladinou investic a přejímání technologie. Do ICT, výzkumu a rozvoje, vzdělávání a školení je třeba v celé EU mnohem více investovat. Zejména pro nové členské státy je to velká výzva, avšak zároveň i velká příležitost.

| 4.4.6 | Zlepšování konkurenceschopnosti často vyžaduje strukturální změny v různých sektorech hospodářství. Zejména v nových členských státech existuje prostor ke zlepšování hospodářské konkurenceschopnosti cestou strukturálních reforem zemědělství a těžkého průmyslu. |
| --- | --- |

4.4.6

Zlepšování konkurenceschopnosti často vyžaduje strukturální změny v různých sektorech hospodářství. Zejména v nových členských státech existuje prostor ke zlepšování hospodářské konkurenceschopnosti cestou strukturálních reforem zemědělství a těžkého průmyslu.

4.5   Udržitelný rozvoj životního prostředí

| 4.5.1 | Hlavním prvkem strategie Širších zásad hospodářské politiky je posilování udržitelného rozvoje. Je důležité, aby nové členské státy vedle hospodářské a sociální udržitelnosti zajistily udržitelný ekologický rozvoj. Rozhodující a z ekonomického hlediska dlouhodobě realizovatelné je efektivní řízení přírodních zdrojů a udržování vysoké úrovně kvality životního prostředí. |
| --- | --- |

4.5.1

Hlavním prvkem strategie Širších zásad hospodářské politiky je posilování udržitelného rozvoje. Je důležité, aby nové členské státy vedle hospodářské a sociální udržitelnosti zajistily udržitelný ekologický rozvoj. Rozhodující a z ekonomického hlediska dlouhodobě realizovatelné je efektivní řízení přírodních zdrojů a udržování vysoké úrovně kvality životního prostředí.

| 4.5.2 | Pro nové členské státy je důležité zlepšit efektivitu používání energie. Zatímco podle propočtů Eurostatu a Komise měl indikátor intenzity energií (spotřeba energií ve vztahu k HDP v PKS) v roce 2000-2002 v zemích EU-15 hodnotu 173, u nových členských států dosahoval výše258. U nových členských států existuje prostor na zlepšování v oblasti efektivního používání energie, který představuje důležitou složku dlouhodobě udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.5.2

Pro nové členské státy je důležité zlepšit efektivitu používání energie. Zatímco podle propočtů Eurostatu a Komise měl indikátor intenzity energií (spotřeba energií ve vztahu k HDP v PKS) v roce 2000-2002 v zemích EU-15 hodnotu 173, u nových členských států dosahoval výše258. U nových členských států existuje prostor na zlepšování v oblasti efektivního používání energie, který představuje důležitou složku dlouhodobě udržitelného rozvoje.

| 4.5.3 | I když již nové členské státy dosáhly určitého pokroku, je stále ještě zapotřebí velkých investic, především ke zlepšení efektivnosti výroby energií a účinnosti využívání energií v sektoru dopravy. Zejména by se měly omezovat dotace na podporu využívání energií, aby se snížily škody na životním prostředí. Výbor podporuje doporučení Komise k redukci dotací, které mají negativní ekologické dopady a jsou škodlivé pro udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

4.5.3

I když již nové členské státy dosáhly určitého pokroku, je stále ještě zapotřebí velkých investic, především ke zlepšení efektivnosti výroby energií a účinnosti využívání energií v sektoru dopravy. Zejména by se měly omezovat dotace na podporu využívání energií, aby se snížily škody na životním prostředí. Výbor podporuje doporučení Komise k redukci dotací, které mají negativní ekologické dopady a jsou škodlivé pro udržitelný rozvoj.

| 4.5.4 | Rok 2003 se stal svědkem zavádění Směrnice o elektřině z obnovitelných energetických zdrojů. Ve svém sdělení o Širších zásadách hospodářské politiky (BEPG) Komise poukazuje na to, že výsledky dosažené při výrobě ekologické elektřiny nejsou ani zdaleka pozoruhodné, s výjimkou Německa, Španělska a Dánska, kde jsou dobré zkušenosti s využíváním větrné energie. |
| --- | --- |

4.5.4

Rok 2003 se stal svědkem zavádění Směrnice o elektřině z obnovitelných energetických zdrojů. Ve svém sdělení o Širších zásadách hospodářské politiky (BEPG) Komise poukazuje na to, že výsledky dosažené při výrobě ekologické elektřiny nejsou ani zdaleka pozoruhodné, s výjimkou Německa, Španělska a Dánska, kde jsou dobré zkušenosti s využíváním větrné energie.

| 4.5.5 | Léta ještě potrvá, než nové členské státy dosáhnou stejné úrovně efektivity ve využívání a výrobě energií jako v EU-15. Nemělo by se však připustit, aby rozsah výzvy podobě tohoto cíle vedl k oslabení úsilí těchto zemí o zajištění udržitelného rozvoje. Součástí akce za tímto účelem musí být zvyšování povědomí veřejnosti o důležitosti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.5.5

Léta ještě potrvá, než nové členské státy dosáhnou stejné úrovně efektivity ve využívání a výrobě energií jako v EU-15. Nemělo by se však připustit, aby rozsah výzvy podobě tohoto cíle vedl k oslabení úsilí těchto zemí o zajištění udržitelného rozvoje. Součástí akce za tímto účelem musí být zvyšování povědomí veřejnosti o důležitosti udržitelného rozvoje.

5.   Závěry

| 5.1 | V posledních letech chyběl členským státům EU-15 onen druh dynamiky růstu, který je typický pro mnohé členské státy. Ekonomický růst bude v nových členských státech pravděpodobně i nadále vyšší, přinejmenším ve střednědobém výhledu. Růst lze rovněž oživit podporou ze strukturálních fondů. Rozšíření má však také pozitivní dopad na růst v zemích EU-15. |
| --- | --- |

5.1

V posledních letech chyběl členským státům EU-15 onen druh dynamiky růstu, který je typický pro mnohé členské státy. Ekonomický růst bude v nových členských státech pravděpodobně i nadále vyšší, přinejmenším ve střednědobém výhledu. Růst lze rovněž oživit podporou ze strukturálních fondů. Rozšíření má však také pozitivní dopad na růst v zemích EU-15.

| 5.2 | Nerozumí se samo sebou, že se rozdíly v životní úrovni zemí EU-15 a nových členských států rychle vyrovnají. Politická integrace ne vždy znamená omezení rozdílů v hladině příjmů a životní úrovni. Znovusjednocení Německa jenom dokládá, že regionální rozdílnosti hned tak nevymizí. Ani velké sumy peněz a institucionální integrace neměly reálný vliv na obrat k lepšímu. |
| --- | --- |

5.2

Nerozumí se samo sebou, že se rozdíly v životní úrovni zemí EU-15 a nových členských států rychle vyrovnají. Politická integrace ne vždy znamená omezení rozdílů v hladině příjmů a životní úrovni. Znovusjednocení Německa jenom dokládá, že regionální rozdílnosti hned tak nevymizí. Ani velké sumy peněz a institucionální integrace neměly reálný vliv na obrat k lepšímu.

| 5.3 | Rozšíření dále usnadní obchod a investice a po uplynutí fází přechodu i pohyb pracovních sil mezi novými členskými státy a EU-15. Hospodářské prostředí v nových členských státech tak bude transparentnější a společnostem uvažujícím o investování se budou lépe přijímat ekonomická rozhodnutí. Významné rozdíly mezi zeměmi budou přetrvávat v oblastech, kde EU nemá žádnou jurisdikci. Například pravomoci EU v daňových záležitostech jsou v současné době omezeny hlavně na minimální sazbu DPH a na určité zásady, jimiž se řídí zdanění firem. |
| --- | --- |

5.3

Rozšíření dále usnadní obchod a investice a po uplynutí fází přechodu i pohyb pracovních sil mezi novými členskými státy a EU-15. Hospodářské prostředí v nových členských státech tak bude transparentnější a společnostem uvažujícím o investování se budou lépe přijímat ekonomická rozhodnutí. Významné rozdíly mezi zeměmi budou přetrvávat v oblastech, kde EU nemá žádnou jurisdikci. Například pravomoci EU v daňových záležitostech jsou v současné době omezeny hlavně na minimální sazbu DPH a na určité zásady, jimiž se řídí zdanění firem.

| 5.4 | Opatření přechodného období se týkají zejména volného pohybu pracovníků mezi zeměmi. V některých případech se tak může omezit pohyb pracovníků na dobu až sedmi let. V řadě zemí EU-15 populace rychle stárne a tyto země potřebují nové pracovníky, bez ohledu na existující velkou strukturální nezaměstnanost. V nových členských státech by přechodná období mohla bránit nezbytným strukturálním reformám a rovněž omezovat hospodářský růst v EU-15 stejně jako v nových členských státech. |
| --- | --- |

5.4

Opatření přechodného období se týkají zejména volného pohybu pracovníků mezi zeměmi. V některých případech se tak může omezit pohyb pracovníků na dobu až sedmi let. V řadě zemí EU-15 populace rychle stárne a tyto země potřebují nové pracovníky, bez ohledu na existující velkou strukturální nezaměstnanost. V nových členských státech by přechodná období mohla bránit nezbytným strukturálním reformám a rovněž omezovat hospodářský růst v EU-15 stejně jako v nových členských státech.

| 5.5 | Existuje nemálo důkazů, získaných firmami, které uvažují o investicích v nových členských státech anebo které zde již investovaly, svědčící o tom, že tyto země více než EU-15 trpí problémy přechodné ekonomiky, jež nelze vymýtit pouze legislativou. Tyto problémy jsou často spojeny s korupcí. Ani v EU-15 není korupce neznámým pojmem. |
| --- | --- |

5.5

Existuje nemálo důkazů, získaných firmami, které uvažují o investicích v nových členských státech anebo které zde již investovaly, svědčící o tom, že tyto země více než EU-15 trpí problémy přechodné ekonomiky, jež nelze vymýtit pouze legislativou. Tyto problémy jsou často spojeny s korupcí. Ani v EU-15 není korupce neznámým pojmem.

| 5.6 | Eliminace praktik, které ve společnosti v uplynulých desetiletích zakořenily, je však zdlouhavý proces. Avšak i zde přineslo členství v EU zvýšený tlak na zlepšení. Má-li se existujícího potenciálu v nových členských státech efektivně využít, bude zde muset existovat přísná shoda se společnými pravidly EU. To platí zejména o pravidlech vnitřního trhu, stejně důležité je však i to, aby se ostatní pravidla ovlivňující soutěž, jako je ekologická legislativa, zaváděla ve všech zemích EU jednotně. |
| --- | --- |

5.6

Eliminace praktik, které ve společnosti v uplynulých desetiletích zakořenily, je však zdlouhavý proces. Avšak i zde přineslo členství v EU zvýšený tlak na zlepšení. Má-li se existujícího potenciálu v nových členských státech efektivně využít, bude zde muset existovat přísná shoda se společnými pravidly EU. To platí zejména o pravidlech vnitřního trhu, stejně důležité je však i to, aby se ostatní pravidla ovlivňující soutěž, jako je ekologická legislativa, zaváděla ve všech zemích EU jednotně.

| 5.7 | V nových členských státech je výhodný poměr pracovních nákladů a úrovně vzdělání pracovní síly. Zdaňování je také jedním z faktorů, který ovlivňuje podnikatelské investice v nových členských státech. Povaha podnikání společnosti přesně určuje, které faktory jsou pro investice rozhodující. |
| --- | --- |

5.7

V nových členských státech je výhodný poměr pracovních nákladů a úrovně vzdělání pracovní síly. Zdaňování je také jedním z faktorů, který ovlivňuje podnikatelské investice v nových členských státech. Povaha podnikání společnosti přesně určuje, které faktory jsou pro investice rozhodující.

| 5.8 | Závod o co nejnižší daňové sazby v sobě však skrývá také nebezpečí. Existuje možnost, že ve veřejném sektoru chybí ty prostředky, které jsou potřeba k financování investic do infrastruktury a do sociálního systému, které jsou nutné k procesu vyrovnání. Tím vzniká nebezpečí, že daňové zatížení bude přesunuto na poměrně nemobilní faktor práce, což by mělo negativní účinky na stav zaměstnanosti. |
| --- | --- |

5.8

Závod o co nejnižší daňové sazby v sobě však skrývá také nebezpečí. Existuje možnost, že ve veřejném sektoru chybí ty prostředky, které jsou potřeba k financování investic do infrastruktury a do sociálního systému, které jsou nutné k procesu vyrovnání. Tím vzniká nebezpečí, že daňové zatížení bude přesunuto na poměrně nemobilní faktor práce, což by mělo negativní účinky na stav zaměstnanosti.

| 5.9 | Přímé investice nebo přemístění veškerých operací společnosti do nových členských států je nejsnazší v případě těch společností, které již v těchto zemích provádějí rozsáhlé operace nebo jejichž konkurenční ostří spoléhá do značné míry na nízké náklady na práci. Je jasné, že tato výhoda bude i nadále do těchto zemí přitahovat výrobní aktivitu odjinud, a to i ze zemí EU-15. Na druhé straně v mnoha případech podnikání a výrobní operace podniků ze zemí EU-15 zabezpečují v nových členských státech nárůst hospodářské aktivity. Příkladem toho je zvýšená úroveň vnitřního průmyslu a obchodu mezi zeměmi EU-15 a novými členskými státy. Je zřejmé, že nízké mzdové hladiny a ostatní náklady na práci budou i nadále do těchto zemí přitahovat výrobní aktivitu odjinud, a to i ze zemí EU-15. |
| --- | --- |

5.9

Přímé investice nebo přemístění veškerých operací společnosti do nových členských států je nejsnazší v případě těch společností, které již v těchto zemích provádějí rozsáhlé operace nebo jejichž konkurenční ostří spoléhá do značné míry na nízké náklady na práci. Je jasné, že tato výhoda bude i nadále do těchto zemí přitahovat výrobní aktivitu odjinud, a to i ze zemí EU-15. Na druhé straně v mnoha případech podnikání a výrobní operace podniků ze zemí EU-15 zabezpečují v nových členských státech nárůst hospodářské aktivity. Příkladem toho je zvýšená úroveň vnitřního průmyslu a obchodu mezi zeměmi EU-15 a novými členskými státy. Je zřejmé, že nízké mzdové hladiny a ostatní náklady na práci budou i nadále do těchto zemí přitahovat výrobní aktivitu odjinud, a to i ze zemí EU-15.

| 5.10 | Hospodářská konvergence nových členských států a EU-15 relativně pokročila a tento trend má pokračovat, i když budoucnost zůstává nejistá. Podle nejpravděpodobnějšího scénáře budou relativní výhody nových členských států ohledně nízkých mezd a cen v porovnání s EU-15 oslabovat, vzhledem k nízké počáteční úrovni si to však vyžádá ještě mnoho času. |
| --- | --- |

5.10

Hospodářská konvergence nových členských států a EU-15 relativně pokročila a tento trend má pokračovat, i když budoucnost zůstává nejistá. Podle nejpravděpodobnějšího scénáře budou relativní výhody nových členských států ohledně nízkých mezd a cen v porovnání s EU-15 oslabovat, vzhledem k nízké počáteční úrovni si to však vyžádá ještě mnoho času.

| 5.11 | Demografické trendy jsou jednou z hlavních výzev EU. Odchody z trhu práce výrazně překročí současné hodnoty. Bylo by třeba různými způsoby povzbuzovat starší osoby, aby zůstaly aktivní. Z důvodů dlouhodobé konkurenceschopnosti je též důležité zvýšit porodnost a zmobilizovat všechny zdroje pracovní síly v Unii. To je možné pouze tehdy, bude-li vynaloženo úsilí na zlepšení rovnosti mužů a žen a sladění pracovního a rodinného života. Zároveň je třeba omezit vyloučení ze společnosti a chudobu, což by umožnilo zlepšit účinnost sociální solidarity ve všech členských státech. |
| --- | --- |

5.11

Demografické trendy jsou jednou z hlavních výzev EU. Odchody z trhu práce výrazně překročí současné hodnoty. Bylo by třeba různými způsoby povzbuzovat starší osoby, aby zůstaly aktivní. Z důvodů dlouhodobé konkurenceschopnosti je též důležité zvýšit porodnost a zmobilizovat všechny zdroje pracovní síly v Unii. To je možné pouze tehdy, bude-li vynaloženo úsilí na zlepšení rovnosti mužů a žen a sladění pracovního a rodinného života. Zároveň je třeba omezit vyloučení ze společnosti a chudobu, což by umožnilo zlepšit účinnost sociální solidarity ve všech členských státech.

| 5.12 | V některých nových členských státech je organizace sociálních partnerů dost slabá a roztříštěná. Mezi organizacemi jsou patrné velké rozdíly pokud jde o jejich reprezentativnost. Většině z nich je společný nedostatek přiměřených ekonomických zdrojů. Totéž platí o nevládních organizacích. Tyto organizace budou muset rozvíjet své aktivity tak, aby se mohl navázat úspěšný dialog mezi různými stranami a aby každá z nich mohla zároveň přispívat k vytváření podmínek vedoucích k hospodářskému růstu. Sociální soulad je nezávislým článkem pro zabezpečení silného a odpovídajícího budování Evropy. |
| --- | --- |

5.12

V některých nových členských státech je organizace sociálních partnerů dost slabá a roztříštěná. Mezi organizacemi jsou patrné velké rozdíly pokud jde o jejich reprezentativnost. Většině z nich je společný nedostatek přiměřených ekonomických zdrojů. Totéž platí o nevládních organizacích. Tyto organizace budou muset rozvíjet své aktivity tak, aby se mohl navázat úspěšný dialog mezi různými stranami a aby každá z nich mohla zároveň přispívat k vytváření podmínek vedoucích k hospodářskému růstu. Sociální soulad je nezávislým článkem pro zabezpečení silného a odpovídajícího budování Evropy.

| 5.13 | Komise by kromě toho měla pečlivě zkoumat mezinárodní jevy nejistoty ohrožující ekonomický růst a konkurenceschopnost EU, jako jsou dopady vývoje cen za ropu, strukturální rozpočet a schodky běžného účtu v USA. |
| --- | --- |

5.13

Komise by kromě toho měla pečlivě zkoumat mezinárodní jevy nejistoty ohrožující ekonomický růst a konkurenceschopnost EU, jako jsou dopady vývoje cen za ropu, strukturální rozpočet a schodky běžného účtu v USA.

| 5.14 | Všechny členské státy musejí usilovat o završení vnitřního trhu, efektivnější realizaci lisabonských reforem a zlepšené ekonomické řízení. Bez těchto reforem hrozí pokles ekonomického růstu a prosperity v celé EU. |
| --- | --- |

5.14

Všechny členské státy musejí usilovat o završení vnitřního trhu, efektivnější realizaci lisabonských reforem a zlepšené ekonomické řízení. Bez těchto reforem hrozí pokles ekonomického růstu a prosperity v celé EU.

| 5.15 | I když toto stanovisko pojednává nové členské státy a EU-15 většinou jako oddělené celky, je takový přístup možný pouze na velice obecné úrovni. Každá ze zemí má své specifické problémy a potřeby. |
| --- | --- |

5.15

I když toto stanovisko pojednává nové členské státy a EU-15 většinou jako oddělené celky, je takový přístup možný pouze na velice obecné úrovni. Každá ze zemí má své specifické problémy a potřeby.

V Bruselu dne 10. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Stanovisko EHSV ke Kvalitnějšímu řízení ekonomiky EU, přijaté dne 15. září 2004 – Úř. věst. C 74, 23.3.2005.

1

(2)  Viz poslední stanovisko k tématu::Rozpočtová politika a typy investic, stanovisko EHSV – Úř. věst. C 110/19 ze dne 30.4.2004, s. 111-115.

2

(3)  EHSV by nicméně chtěl čtenáře upozornit na skutečnost, že pokud si chceme učinit odpovídající představu o otázce životní úrovně, bylo by lépe využít konceptu, založeného na údaji „příjem, kterým disponuje domácnost“. Bohužel, statistické údaje v dané oblasti obsahují značné mezery. EHSV využívá této příležitosti a znovu žádá, aby byl posílen statistický aparát EU a spolupráce mezi kompetentními národními institucemi a EUROSTATEM v dané oblasti.

3

(4)  Stanovisko EHSV k Otázce konkurenceschopnosti evropských podniků, Úř. věst. C 120, 20.5.2005.

4

---

| 22.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 234/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 234/69

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecných předpisech pro udělování finanční podpory Společenství v oblasti transevropských dopravních sítí a energetiky a o změně nařízení Rady č. 2236/95 (ES)

COM(2004) 475 final – 2004/0154 (COD)

(2005/C 234/14)

Dne 9. března 2005 se Rada Evropské unie rozhodla projednat s Evropským hospodářským a sociálním výborem podle článku 156 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství věc výše uvedenou.

Specializovaná sekce „Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost“, která byla pověřena přípravou podkladů pro Výbor k tomuto tématu, přijala toto stanovisko dne 21. února 2005. Zpravodajem byl pan RANOCCHIARI.

Evropský hospodářský a sociální výbor schválil na svém 415. plenárním zasedání dne 10. března 2005 toto stanovisko 112 hlasy pro, 8 hlasů bylo proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | V roce 2000 se Evropská unie podílela 15 % na celosvětové spotřebě energie, což ji řadí mezi vedoucí světové dovozce; EU vykazuje druhou nejvyšší spotřebu na světě za Spojenými státy. Poptávka Unie po primární energii vzrostla mezi lety 1990 a 2000 o 10 %. Během téhož období byly revidovány a restrukturalizovány politické a hospodářské systémy řady zástupců deseti nových členských států, což vedlo k sedmnácti procentnímu poklesu jejich poptávky po primární energii. Poptávka po primární energii v rámci evropské pětadvacítky následně průměrně vzrostla o 6 % za poslední dekádu. |
| --- | --- |

1.1

V roce 2000 se Evropská unie podílela 15 % na celosvětové spotřebě energie, což ji řadí mezi vedoucí světové dovozce; EU vykazuje druhou nejvyšší spotřebu na světě za Spojenými státy. Poptávka Unie po primární energii vzrostla mezi lety 1990 a 2000 o 10 %. Během téhož období byly revidovány a restrukturalizovány politické a hospodářské systémy řady zástupců deseti nových členských států, což vedlo k sedmnácti procentnímu poklesu jejich poptávky po primární energii. Poptávka po primární energii v rámci evropské pětadvacítky následně průměrně vzrostla o 6 % za poslední dekádu.

| 1.2 | Scénář poptávky po primární energii na období 2000-2030 naopak předpokládá průměrný růst evropské pětadvacítky o 19,3 %, s vyšší mírou 26 % pro deset nových zemí a 18,4 % pro původní patnáctku. |
| --- | --- |

1.2

Scénář poptávky po primární energii na období 2000-2030 naopak předpokládá průměrný růst evropské pětadvacítky o 19,3 %, s vyšší mírou 26 % pro deset nových zemí a 18,4 % pro původní patnáctku.

| 1.3 | Zlepšení systémů deseti nových zemí potvrzují trendy energetické intenzity (1), u nichž se pro evropskou pětadvacítku v období 2000-2030 předpokládá roční růst o 1,7 %, tj. stejný jako v poslední dekádě (1990-2000). Tato hodnota nicméně odpovídá ročnímu růstu 2,6 % pro deset nových zemí (3,5 % za minulou dekádu) a 1,7 % poklesu u původní patnáctky. |
| --- | --- |

1.3

Zlepšení systémů deseti nových zemí potvrzují trendy energetické intenzity (1), u nichž se pro evropskou pětadvacítku v období 2000-2030 předpokládá roční růst o 1,7 %, tj. stejný jako v poslední dekádě (1990-2000). Tato hodnota nicméně odpovídá ročnímu růstu 2,6 % pro deset nových zemí (3,5 % za minulou dekádu) a 1,7 % poklesu u původní patnáctky.

| 1.4 | Je třeba zdůraznit, že tento výhled pro následujících 25 let rovněž předpovídá pokračující závislost na fosilních palivech, jež bude v roce 2020 stále dosahovat téměř 90 %. |
| --- | --- |

1.4

Je třeba zdůraznit, že tento výhled pro následujících 25 let rovněž předpovídá pokračující závislost na fosilních palivech, jež bude v roce 2020 stále dosahovat téměř 90 %.

| 1.5 | Doprava, což je hlavní téma příslušného návrhu nařízení, představuje přibližně 32 % spotřeby energie a také přes 10 % evropského HDP, neboť za posledních 30 let došlo ke zdvojnásobení objemu osobní a nákladní dopravy. Tento sektor v současné době zaměstnává 10 miliónů pracovníků. Do roku 2020 se očekává zdvojnásobení celkového objemu dopravy, v jehož rámci vzroste nákladní doprava o 70 % v zemích původní evropské patnáctky, v deseti nových členských zemích pak zhruba o 100 %. Bude tak pokračovat trend posledních třiceti let, kdy došlo k nárůstu u nákladní dopravy o 185 % a o u osobní 145 %. Natolik bouřlivý růst měl negativní dopad na několik oblastí a projevoval se zejména dopravními zácpami, jež v současnosti představují 0,5 % roční zatížení HDP. U tohoto zatížení se předpokládá růst na dvojnásobek do roku 2010, tedy přibližně na hodnotu 80 miliard EUR. Dopravní zácpy či překážky denně postihují 7 500 km silnic. To se rovná 15 % transevropské sítě původní patnáctky a přibližně 20 % železniční sítě (2) |
| --- | --- |

1.5

Doprava, což je hlavní téma příslušného návrhu nařízení, představuje přibližně 32 % spotřeby energie a také přes 10 % evropského HDP, neboť za posledních 30 let došlo ke zdvojnásobení objemu osobní a nákladní dopravy. Tento sektor v současné době zaměstnává 10 miliónů pracovníků. Do roku 2020 se očekává zdvojnásobení celkového objemu dopravy, v jehož rámci vzroste nákladní doprava o 70 % v zemích původní evropské patnáctky, v deseti nových členských zemích pak zhruba o 100 %. Bude tak pokračovat trend posledních třiceti let, kdy došlo k nárůstu u nákladní dopravy o 185 % a o u osobní 145 %. Natolik bouřlivý růst měl negativní dopad na několik oblastí a projevoval se zejména dopravními zácpami, jež v současnosti představují 0,5 % roční zatížení HDP. U tohoto zatížení se předpokládá růst na dvojnásobek do roku 2010, tedy přibližně na hodnotu 80 miliard EUR. Dopravní zácpy či překážky denně postihují 7 500 km silnic. To se rovná 15 % transevropské sítě původní patnáctky a přibližně 20 % železniční sítě (2)

| 1.6 | Rozvoj Transevropské dopravní sítě (TEN-T) a Transevropské energetické sítě (TEN-E), jež mají dostatečnou infrastrukturu pro zvládnutí rostoucích potřeb Evropské unie, patří dnes již přes deset let mezi strategie EU. Zcela správně je těmto sítím přisuzována prvořadá důležitost, za prvé vzhledem k dokončení vnitřního trhu a za druhé vzhledem k plnění cílů Lisabonské strategie. Evropská rada v Barceloně roku 2002 znovu připomněla důležitost dokončení stávajících elektrických sítí a vytyčila konkrétní cíl dosažení přeshraničního propojení ve výši nejméně 10 % instalované národní výrobní kapacity. V prosinci 2003 Evropská rada znovu zařadila sítě TEN-T a TEN-E mezi ústřední témata plnění svého plánu růstu. |
| --- | --- |

1.6

Rozvoj Transevropské dopravní sítě (TEN-T) a Transevropské energetické sítě (TEN-E), jež mají dostatečnou infrastrukturu pro zvládnutí rostoucích potřeb Evropské unie, patří dnes již přes deset let mezi strategie EU. Zcela správně je těmto sítím přisuzována prvořadá důležitost, za prvé vzhledem k dokončení vnitřního trhu a za druhé vzhledem k plnění cílů Lisabonské strategie. Evropská rada v Barceloně roku 2002 znovu připomněla důležitost dokončení stávajících elektrických sítí a vytyčila konkrétní cíl dosažení přeshraničního propojení ve výši nejméně 10 % instalované národní výrobní kapacity. V prosinci 2003 Evropská rada znovu zařadila sítě TEN-T a TEN-E mezi ústřední témata plnění svého plánu růstu.

2.   Současný stav

| 2.1 | Navzdory jasnému označení současných problémů a dalších nových potřeb se příslušným subjektům, především členským státům, dosud nepodařilo přijmout příslušná opatření. Postačí když řekneme, že ze 14 velkých dopravních projektů, jež se členské státy na Evropské radě v roce 1994 v Essenu zavázaly dokončit do roku 2010, byly do roku 2003 dokončeny pouze tři. Doposud se také podařilo zajistit pouze necelou čtvrtinu požadovaných investic do transevropských sítí. Při současném stavu investic by mohlo trvat dalších 20 let, než bude program dokončen. |
| --- | --- |

2.1

Navzdory jasnému označení současných problémů a dalších nových potřeb se příslušným subjektům, především členským státům, dosud nepodařilo přijmout příslušná opatření. Postačí když řekneme, že ze 14 velkých dopravních projektů, jež se členské státy na Evropské radě v roce 1994 v Essenu zavázaly dokončit do roku 2010, byly do roku 2003 dokončeny pouze tři. Doposud se také podařilo zajistit pouze necelou čtvrtinu požadovaných investic do transevropských sítí. Při současném stavu investic by mohlo trvat dalších 20 let, než bude program dokončen.

| 2.2 | Energetika je neméně závažným problémem, i když zde je potřeba finanční podpory ze strany EU mnohem omezenější, jak bude upřesněno níže. Fyzická kapacita sítě totiž neodpovídá legislativním ustanovením. Proces liberalizace, jenž by měl vyvrcholit dosažením skutečného vnitřního trhu s elektrickou energií do roku 2007, může mít slabý dopad, nebudou-li učiněny kroky pro dokončení současných nevyhovujících a přetížených sítí. Klíčovým úkolem je odstranit fyzické překážky v hospodářské soutěži v oblastech s vysokou tržní koncentrací, aby nedošlo k negativním dopadům na všechny spotřebitele včetně domácností. Nelze také zapomínat na to, že rozvoj forem obnovitelné energie může znamenat zvláštní investice do stávajících energetických systémů a jejich sítí. |
| --- | --- |

2.2

Energetika je neméně závažným problémem, i když zde je potřeba finanční podpory ze strany EU mnohem omezenější, jak bude upřesněno níže. Fyzická kapacita sítě totiž neodpovídá legislativním ustanovením. Proces liberalizace, jenž by měl vyvrcholit dosažením skutečného vnitřního trhu s elektrickou energií do roku 2007, může mít slabý dopad, nebudou-li učiněny kroky pro dokončení současných nevyhovujících a přetížených sítí. Klíčovým úkolem je odstranit fyzické překážky v hospodářské soutěži v oblastech s vysokou tržní koncentrací, aby nedošlo k negativním dopadům na všechny spotřebitele včetně domácností. Nelze také zapomínat na to, že rozvoj forem obnovitelné energie může znamenat zvláštní investice do stávajících energetických systémů a jejich sítí.

| 2.3 | Příčiny neuspokojivých výsledků TEN-T byly určeny a shrnuty ve Sdělení Evropské komise z roku 2003 (3) a jsou následující:






  — | nedostatek politické vůle na straně rozhodujících orgánů členských států; |
| --- | --- | --- |

2.3

Příčiny neuspokojivých výsledků TEN-T byly určeny a shrnuty ve Sdělení Evropské komise z roku 2003 (3) a jsou následující:

—

nedostatek politické vůle na straně rozhodujících orgánů členských států;

| — | nedostatek finančních zdrojů vyčleněných na transevropskou síť; |
| --- | --- |

—

nedostatek finančních zdrojů vyčleněných na transevropskou síť;

| — | fragmentace subjektů zodpovědných za jednotlivé projekty. |
| --- | --- |

—

fragmentace subjektů zodpovědných za jednotlivé projekty.

| 2.4 | Povědomí o závažnosti situace potvrdila v červnu 2003 zpráva Pracovní skupiny na vysoké úrovni pod předsednictvím Karla Van Mierta (bývalého Komisaře pro hospodářskou soutěž). Zpráva ovšem také předložila několik zajímavých návrhů na překonání krize. Neomezila se na finanční aspekty problému, ale zabývala se také organizačními a koordinačními požadavky spojenými s rozšířením EU. |
| --- | --- |

2.4

Povědomí o závažnosti situace potvrdila v červnu 2003 zpráva Pracovní skupiny na vysoké úrovni pod předsednictvím Karla Van Mierta (bývalého Komisaře pro hospodářskou soutěž). Zpráva ovšem také předložila několik zajímavých návrhů na překonání krize. Neomezila se na finanční aspekty problému, ale zabývala se také organizačními a koordinačními požadavky spojenými s rozšířením EU.

| 2.5 | Zpráva pana Van Mierta položila základ návrhu Evropské komise z října 2003 na změnu pokynů pro TEN-T a zvýšení počtu prioritních projektů na třicet, tedy včetně 14 projektů projednaných v Essenu. Návrh byl poté prodiskutován a přijat Evropským parlamentem a Radou dne 29. dubna 2004. V této fázi byly schváleny pokyny, priority a specifikace projektů z pohledu očekávaných nákladů. |
| --- | --- |

2.5

Zpráva pana Van Mierta položila základ návrhu Evropské komise z října 2003 na změnu pokynů pro TEN-T a zvýšení počtu prioritních projektů na třicet, tedy včetně 14 projektů projednaných v Essenu. Návrh byl poté prodiskutován a přijat Evropským parlamentem a Radou dne 29. dubna 2004. V této fázi byly schváleny pokyny, priority a specifikace projektů z pohledu očekávaných nákladů.

3.   Návrh Komise

| 3.1 | Návrh daného Nařízení Komise podává, aby měla k dispozici legislativní nástroj pro uplatnění obecných pravidel pro udělování finanční podpory, jež byla upravena dle výše uvedených potřeb, pro zajištění bezpečného a spolehlivého financování během období 2007-2013. |
| --- | --- |

3.1

Návrh daného Nařízení Komise podává, aby měla k dispozici legislativní nástroj pro uplatnění obecných pravidel pro udělování finanční podpory, jež byla upravena dle výše uvedených potřeb, pro zajištění bezpečného a spolehlivého financování během období 2007-2013.

| 3.2 | Objevila se jasná potřeba optimalizovat kvantitativní dopad financování ze strany Společenství zvýšením běžného kurzu pro financování, a kvalitativní dopad přijetím nových finančních nástrojů. Celkovým cílem bylo povzbudit soukromé investice jako součást zesílené podpory partnerství veřejného a soukromého prostoru (PPP). |
| --- | --- |

3.2

Objevila se jasná potřeba optimalizovat kvantitativní dopad financování ze strany Společenství zvýšením běžného kurzu pro financování, a kvalitativní dopad přijetím nových finančních nástrojů. Celkovým cílem bylo povzbudit soukromé investice jako součást zesílené podpory partnerství veřejného a soukromého prostoru (PPP).

| 3.3 | Základní požadavky pro dosažení opatření Společenství souvisejí s tím, že dané projekty jsou v obecném zájmu, zajišťují přeshraniční vazby a přispívají k tržní integraci v rozšířené Evropě. V oblasti dopravy je třeba věnovat zvláštní pozornost ekologickým dopadům a potřebě vysokorychlostních železničních tratí, jež by přinesly kapacity pro nákladní dopravu a posun stěžejního způsobu dopravy. Z těchto důvodů bude zhruba 80 % finančních prostředků vyčleněno na nesilniční způsoby dopravy. Mezi prioritní aspekty energetického sektoru patří kontinuita sítě a optimalizace kapacit a integrace vnitřního trhu, začlenění nových členských států do tohoto trhu a napojení na zdroje obnovitelné energie. |
| --- | --- |

3.3

Základní požadavky pro dosažení opatření Společenství souvisejí s tím, že dané projekty jsou v obecném zájmu, zajišťují přeshraniční vazby a přispívají k tržní integraci v rozšířené Evropě. V oblasti dopravy je třeba věnovat zvláštní pozornost ekologickým dopadům a potřebě vysokorychlostních železničních tratí, jež by přinesly kapacity pro nákladní dopravu a posun stěžejního způsobu dopravy. Z těchto důvodů bude zhruba 80 % finančních prostředků vyčleněno na nesilniční způsoby dopravy. Mezi prioritní aspekty energetického sektoru patří kontinuita sítě a optimalizace kapacit a integrace vnitřního trhu, začlenění nových členských států do tohoto trhu a napojení na zdroje obnovitelné energie.

| 3.4 | Pro naplnění těchto cílů je nutno stanovit jasná a objektivní kritéria pro přidělování a spolufinancování. Tato kritéria budou následující: podmíněnost znamená, že podpora bude cílena podle kritérií výběru a koncentrace, jež dávají přednost spojením vedoucím k nejvyšší přidané hodnotě pro Společenství, a proporcionality míry spolufinancování, jež bude zvýšena na 30 % pro přeshraniční spojení (ve výjimečných případech na 50 %). Členské státy budou muset na oplátku poskytnout záruky na základě finančního plánu a prokázat silnou vůli pro realizaci projektů ve stanovených lhůtách. |
| --- | --- |

3.4

Pro naplnění těchto cílů je nutno stanovit jasná a objektivní kritéria pro přidělování a spolufinancování. Tato kritéria budou následující: podmíněnost znamená, že podpora bude cílena podle kritérií výběru a koncentrace, jež dávají přednost spojením vedoucím k nejvyšší přidané hodnotě pro Společenství, a proporcionality míry spolufinancování, jež bude zvýšena na 30 % pro přeshraniční spojení (ve výjimečných případech na 50 %). Členské státy budou muset na oplátku poskytnout záruky na základě finančního plánu a prokázat silnou vůli pro realizaci projektů ve stanovených lhůtách.

| 3.5 | U studií v rámci TEN-T a TEN-E může míra spolufinancování stoupnout až na maximální úroveň 50 %. Na druhé straně je maximální míra pro stavby TEN-T 30 % u některých úseků prioritních cílů (50 % ve výjimečných případech přeshraničních úseků) a 15 % pro projekty v obecném zájmu. U energií zůstává maximální míra spolufinancování na 10 %, tedy dle současného Nařízení, ovšem bude možno ji zvýšit na 20 % ve výjimečných případech finančních obtíží nebo obtížného napojení na sousední země. Skutečnost, že míra spolufinancování pro energetiku je mnohem nižší než u dopravy, stejně jako zásadní rozdíly mezi oběma rozpočty, lze zdůvodnit tím, že energetika může využít také další nástroje Společenství (Strukturální fondy, úvěry EIB) a že mezi provozovateli ve zřetelně tržně řízených sektorech panuje ostřejší konkurence. Žádosti týkající se dopravních sítí totiž mohou v podstatě podávat pouze členské státy, zatímco v energetickém sektoru mají toto právo rovněž soukromí provozovatelé. |
| --- | --- |

3.5

U studií v rámci TEN-T a TEN-E může míra spolufinancování stoupnout až na maximální úroveň 50 %. Na druhé straně je maximální míra pro stavby TEN-T 30 % u některých úseků prioritních cílů (50 % ve výjimečných případech přeshraničních úseků) a 15 % pro projekty v obecném zájmu. U energií zůstává maximální míra spolufinancování na 10 %, tedy dle současného Nařízení, ovšem bude možno ji zvýšit na 20 % ve výjimečných případech finančních obtíží nebo obtížného napojení na sousední země. Skutečnost, že míra spolufinancování pro energetiku je mnohem nižší než u dopravy, stejně jako zásadní rozdíly mezi oběma rozpočty, lze zdůvodnit tím, že energetika může využít také další nástroje Společenství (Strukturální fondy, úvěry EIB) a že mezi provozovateli ve zřetelně tržně řízených sektorech panuje ostřejší konkurence. Žádosti týkající se dopravních sítí totiž mohou v podstatě podávat pouze členské státy, zatímco v energetickém sektoru mají toto právo rovněž soukromí provozovatelé.

| 3.6 | Dle současného Nařízení jsou na období 2000-2006 vyčleněny prostředky mírně přesahující 4,6 miliardy EUR, z nichž 4,2 miliardy jsou vyčleněny na dopravu a jsou vlivem rozšíření o 225 miliónů EUR vyšší než v roce 2004. V praxi to pro toto období odpovídá zhruba 600 miliónům EUR ročně. |
| --- | --- |

3.6

Dle současného Nařízení jsou na období 2000-2006 vyčleněny prostředky mírně přesahující 4,6 miliardy EUR, z nichž 4,2 miliardy jsou vyčleněny na dopravu a jsou vlivem rozšíření o 225 miliónů EUR vyšší než v roce 2004. V praxi to pro toto období odpovídá zhruba 600 miliónům EUR ročně.

| 3.7 | Projednávaný návrh by zvýšil částky vyhrazené na TEN-T pro období 2007-2013 na 20,35 miliard EUR, tj. na 2,9 miliardy EUR ročně, oproti 600 miliónům EUR v předchozím období. Částka vyhrazená na TEN-E by byla 340 miliónů EUR a celkový rozpočet Společenství pro TEN pak 20,69 miliard EUR. |
| --- | --- |

3.7

Projednávaný návrh by zvýšil částky vyhrazené na TEN-T pro období 2007-2013 na 20,35 miliard EUR, tj. na 2,9 miliardy EUR ročně, oproti 600 miliónům EUR v předchozím období. Částka vyhrazená na TEN-E by byla 340 miliónů EUR a celkový rozpočet Společenství pro TEN pak 20,69 miliard EUR.

| 3.8 | Dalším novým prvkem mimo zvýšenou míru podpory ze strany Společenství je možnost využít financování ze strany Společenství k pokrytí postavebních rizik, jež mohou vést k nižší návratnosti investic, než jaká byla očekávána. Tato záruka má za cíl povzbudit soukromé investice do projektů, lze ji však použít pouze v úvodní fázi a předpokládá významnou podporu ze strany členských států. |
| --- | --- |

3.8

Dalším novým prvkem mimo zvýšenou míru podpory ze strany Společenství je možnost využít financování ze strany Společenství k pokrytí postavebních rizik, jež mohou vést k nižší návratnosti investic, než jaká byla očekávána. Tato záruka má za cíl povzbudit soukromé investice do projektů, lze ji však použít pouze v úvodní fázi a předpokládá významnou podporu ze strany členských států.

| 3.9 | Další novinky se týkají řízení projektů. Komise navrhuje, aby členské státy převzaly vedoucí úlohu v technické podpoře a schvalování nákladů. Komise si dále ponechává právo delegovat řízení současného programu transevropské sítě na výkonnou agenturu, s tím, že si ponechá kompetence v oblasti plánování. |
| --- | --- |

3.9

Další novinky se týkají řízení projektů. Komise navrhuje, aby členské státy převzaly vedoucí úlohu v technické podpoře a schvalování nákladů. Komise si dále ponechává právo delegovat řízení současného programu transevropské sítě na výkonnou agenturu, s tím, že si ponechá kompetence v oblasti plánování.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV vítá návrh, který zahrnuje, i když ne všechny, připomínky a doporučení opakovaně připomínané v předešlých stanoviscích EHSV (4) |
| --- | --- |

4.1

EHSV vítá návrh, který zahrnuje, i když ne všechny, připomínky a doporučení opakovaně připomínané v předešlých stanoviscích EHSV (4)

| 4.2 | Návrh v podstatě formalizuje doporučené zvýšení financování ze strany Společenství, jež členským státům a soukromým investorům nabízí vyšší záruky v partnerství veřejného a soukromého sektoru. V tomto ohledu by EHSV rád zdůraznil, že navrhované zvýšení, byť je podstatně vyšší než v předchozích případech, by mělo být hodnoceno ve světle výše zmíněných narůstajících potřeb. Je třeba mít na paměti, že finanční potřeby třiceti prioritních dopravních projektů byly odhadnuty na 225 miliard EUR, z nichž 140 miliard EUR spadá do období 2007-2014. |
| --- | --- |

4.2

Návrh v podstatě formalizuje doporučené zvýšení financování ze strany Společenství, jež členským státům a soukromým investorům nabízí vyšší záruky v partnerství veřejného a soukromého sektoru. V tomto ohledu by EHSV rád zdůraznil, že navrhované zvýšení, byť je podstatně vyšší než v předchozích případech, by mělo být hodnoceno ve světle výše zmíněných narůstajících potřeb. Je třeba mít na paměti, že finanční potřeby třiceti prioritních dopravních projektů byly odhadnuty na 225 miliard EUR, z nichž 140 miliard EUR spadá do období 2007-2014.

| 4.3 | EHSV dále souhlasí s definicí výše uvedených principů řídících vyčlenění finanční podpory Společenství a vítá myšlenku, aby o prováděcích postupech pro tyto principy bylo rozhodováno na základě projednání ve výborech, s cílem zjednodušit celý proces. |
| --- | --- |

4.3

EHSV dále souhlasí s definicí výše uvedených principů řídících vyčlenění finanční podpory Společenství a vítá myšlenku, aby o prováděcích postupech pro tyto principy bylo rozhodováno na základě projednání ve výborech, s cílem zjednodušit celý proces.

| 4.4 | EHSV rovněž vítá koncepci udělení podpory nejen pro předběžné studie a fázi výstavby, ale také ve výjimečných případech pro první roky operační fáze projektu. Nelze podceňovat citlivost situace v dopravním sektoru se všemi obecně známými implikacemi (zácpy, znečištění, bezpečnost atd.), jež jsou opakovaně předmětem stanovisek EHSV. Dále není možné podceňovat rizika spojená s dodávkami energií a potřebou zajistit interoperabilitu energetických sítí. |
| --- | --- |

4.4

EHSV rovněž vítá koncepci udělení podpory nejen pro předběžné studie a fázi výstavby, ale také ve výjimečných případech pro první roky operační fáze projektu. Nelze podceňovat citlivost situace v dopravním sektoru se všemi obecně známými implikacemi (zácpy, znečištění, bezpečnost atd.), jež jsou opakovaně předmětem stanovisek EHSV. Dále není možné podceňovat rizika spojená s dodávkami energií a potřebou zajistit interoperabilitu energetických sítí.

5.   Konkrétní připomínky a závěry

| 5.1 | EHSV se domnívá, že by měla být přijata přísná politika zajišťující, aby členské státy nebyly pozadu v budování infrastruktury specifikované Evropskou unií. Splnění závazků by mělo mít přednost před národními politickými nebo hospodářskými zvraty, k nimž může vždy dojít. Bude-li to nutné a zůstanou-li nezodpovězeny žádosti o upřesnění, měla by také být učiněna opatření týkající se penále a snad také navrácení již vyplacených částek Komisi a jejich přidělení projektům, jež nejsou v prodlení. |
| --- | --- |

5.1

EHSV se domnívá, že by měla být přijata přísná politika zajišťující, aby členské státy nebyly pozadu v budování infrastruktury specifikované Evropskou unií. Splnění závazků by mělo mít přednost před národními politickými nebo hospodářskými zvraty, k nimž může vždy dojít. Bude-li to nutné a zůstanou-li nezodpovězeny žádosti o upřesnění, měla by také být učiněna opatření týkající se penále a snad také navrácení již vyplacených částek Komisi a jejich přidělení projektům, jež nejsou v prodlení.

| 5.2 | EHSV se nicméně obává, že navzdory navrhovaným navýšením nebude vždy k dispozici dostatečné množství prostředků potřebných k povzbuzení soukromých investic a nezvratné dodržení přijatých závazků. Z tohoto důvodu EHSV věří, že mezi možná řešení bude nadále patřit jeho návrh na zřízení Evropského fondu pro dopravní infrastrukturu předložený v jednom z jeho předcházejících stanovisek. Prostředky by pocházely z přiměřeného zdanění evropské spotřeby paliv v zemích evropské pětadvacítky, aniž by tato daň vedla ke zvýšení spotřební daně. Druhá možnost by byla omezit tento návrh jen na ty členské státy, jež jsou zapojeny do projektů TEN. |
| --- | --- |

5.2

EHSV se nicméně obává, že navzdory navrhovaným navýšením nebude vždy k dispozici dostatečné množství prostředků potřebných k povzbuzení soukromých investic a nezvratné dodržení přijatých závazků. Z tohoto důvodu EHSV věří, že mezi možná řešení bude nadále patřit jeho návrh na zřízení Evropského fondu pro dopravní infrastrukturu předložený v jednom z jeho předcházejících stanovisek. Prostředky by pocházely z přiměřeného zdanění evropské spotřeby paliv v zemích evropské pětadvacítky, aniž by tato daň vedla ke zvýšení spotřební daně. Druhá možnost by byla omezit tento návrh jen na ty členské státy, jež jsou zapojeny do projektů TEN.

| 5.3 | Jelikož se daný návrh Nařízení týká období 2007-2013, zůstane současné Nařízení v platnosti až do tohoto data, a to včetně výše citovaných vyčleněných částek. To s sebou nese riziko prodlev a nových rozvah během čekání na nové podmínky. Bylo by proto rozumnější předsunout platnost nového Nařízení na nejbližší možné datum, aby práce mohly začít okamžitě. Je také důležité zdůraznit, že vzhledem ke lhůtám potřebným pro nastavení projektů dojde mezitím jistě k dalšímu nárůstu hustoty v dopravním sektoru, dříve než bude k dispozici nová infrastruktura včetně jiných forem dopravy. To jistě nepovede k hladkému a vyrovnanému provozu. |
| --- | --- |

5.3

Jelikož se daný návrh Nařízení týká období 2007-2013, zůstane současné Nařízení v platnosti až do tohoto data, a to včetně výše citovaných vyčleněných částek. To s sebou nese riziko prodlev a nových rozvah během čekání na nové podmínky. Bylo by proto rozumnější předsunout platnost nového Nařízení na nejbližší možné datum, aby práce mohly začít okamžitě. Je také důležité zdůraznit, že vzhledem ke lhůtám potřebným pro nastavení projektů dojde mezitím jistě k dalšímu nárůstu hustoty v dopravním sektoru, dříve než bude k dispozici nová infrastruktura včetně jiných forem dopravy. To jistě nepovede k hladkému a vyrovnanému provozu.

| 5.4 | EHSV vítá návrh Komise na přijetí procedury projednání ve výborech oproti postupu spolurozhodování pro definici provádění pravidel, jež budou použita při přidělování podpory. Tyto volby spíše přinášejí přímé a zjednodušené postupy, jež jsou vždy optimální variantou. EHSV však vyjadřuje své obavy, že navrhovaná výkonná agentura pro transevropskou síť nemusí splnit svoji roli a může spíše duplikovat práci jiných zúčastněných institucí. Objasnění ex ante ze strany Komise ohledně budoucích úkolů této agentury by napomohlo rozptýlit tyto pochybnosti. |
| --- | --- |

5.4

EHSV vítá návrh Komise na přijetí procedury projednání ve výborech oproti postupu spolurozhodování pro definici provádění pravidel, jež budou použita při přidělování podpory. Tyto volby spíše přinášejí přímé a zjednodušené postupy, jež jsou vždy optimální variantou. EHSV však vyjadřuje své obavy, že navrhovaná výkonná agentura pro transevropskou síť nemusí splnit svoji roli a může spíše duplikovat práci jiných zúčastněných institucí. Objasnění ex ante ze strany Komise ohledně budoucích úkolů této agentury by napomohlo rozptýlit tyto pochybnosti.

| 5.5 | EHSV plně souhlasí s myšlenkovou linií návrhů Komise a potvrzuje potřebu navýšit prostředky v daných fondech. Zřízení navrhované infrastruktury by přispělo k trvalému rozvoji, neboť 80 % projektů je zaměřeno na alternativy k silniční dopravě, a povedou proto ke snížení emisí a dopravního přetížení. Nemělo by se také zapomínat na to, že projekty budou mít střednědobý pozitivní dopad na zaměstnanost a přinesou neméně významné zvýšení kvality života obyvatel Evropy v dlouhodobém měřítku, obzvláště pak těch, již žijí v hlavních tranzitních oblastech. |
| --- | --- |

5.5

EHSV plně souhlasí s myšlenkovou linií návrhů Komise a potvrzuje potřebu navýšit prostředky v daných fondech. Zřízení navrhované infrastruktury by přispělo k trvalému rozvoji, neboť 80 % projektů je zaměřeno na alternativy k silniční dopravě, a povedou proto ke snížení emisí a dopravního přetížení. Nemělo by se také zapomínat na to, že projekty budou mít střednědobý pozitivní dopad na zaměstnanost a přinesou neméně významné zvýšení kvality života obyvatel Evropy v dlouhodobém měřítku, obzvláště pak těch, již žijí v hlavních tranzitních oblastech.

| 5.6 | Výbor ve své závěrečné analýze znovu vyjadřuje své upřímné přesvědčení, že transevropská energetická a dopravní sít jsou strategickou nutností, jež hraje klíčovou roli ve vytváření podmínek zajišťujících volný pohyb cestujících, nákladů a služeb. Tento nevyhnutelný cíl nelze pominout, máme-li v souladu s Lisabonskou strategií vybudovat integrovanou, konkurenceschopnou Evropskou unii, jež uznává principy ekologicky udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

5.6

Výbor ve své závěrečné analýze znovu vyjadřuje své upřímné přesvědčení, že transevropská energetická a dopravní sít jsou strategickou nutností, jež hraje klíčovou roli ve vytváření podmínek zajišťujících volný pohyb cestujících, nákladů a služeb. Tento nevyhnutelný cíl nelze pominout, máme-li v souladu s Lisabonskou strategií vybudovat integrovanou, konkurenceschopnou Evropskou unii, jež uznává principy ekologicky udržitelného rozvoje.

V Bruselu dne 10. března 2005.

Předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Poptávka po primární energii na jednotku HDP v tržním směnném kursu.

1

(2)  „Výhled Evropské unie v oblasti energetiky a dopravy 2000/2004.“

2

(3)  Sdělení ze dne 23. dubna 2003: Rozvoj transevropské dopravní sítě: Řešení inovativního financování Interoperabilita elektronických systémů výběru mýtného.

3

(4)  Průzkumné stanovisko k Revizi seznamu projektů transevropské sítě (TEN) do roku 2004 (Úř. věst. C 10, 14.1.2004.) a stanovisko k tématu Obecná pravidla udělování finanční podpory Společenství/TEN (Úř. věst. C 125, 27.5.2002.)

4

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Níže uvedený pozměňovací návrh byl během jednání plenární schůze zamítnut, získal však více než čtvrtinu platných hlasů.

Odstavec 5.2

Upravit následujícím způsobem:

| 5.2 | EHSV se nicméně obává, že navzdory navrhovaným navýšením nebude vždy k dispozici dostatečné množství prostředků potřebných k povzbuzení soukromých investic a nezvratné dodržení přijatých závazků. Z tohoto důvodu EHSV věří, že mezi možná řešení bude nadále patřit jeho návrh na zřízení Evropského fondu pro dopravní infrastrukturu, předložený v jednom z jeho předcházejících stanovisek. Prostředky by pocházely z přiměřeného zdanění evropské spotřeby paliv v členských státech E25, aniž by tato daň vedla k odpovídajícímu zvýšení spotřební daně, jež by tak měla zůstat beze změny. Jiného a skromnějšího výsledku,, by bylo možno dosáhnout omezením tohoto návrhu na členské státy zapojené do projektů TEN-T
  . |
| --- | --- |

5.2

EHSV se nicméně obává, že navzdory navrhovaným navýšením nebude vždy k dispozici dostatečné množství prostředků potřebných k povzbuzení soukromých investic a nezvratné dodržení přijatých závazků. Z tohoto důvodu EHSV věří, že mezi možná řešení bude nadále patřit jeho návrh na zřízení Evropského fondu pro dopravní infrastrukturu, předložený v jednom z jeho předcházejících stanovisek. Prostředky by pocházely z přiměřeného zdanění evropské spotřeby paliv v členských státech E25, aniž by tato daň vedla k odpovídajícímu zvýšení spotřební daně, jež by tak měla zůstat beze změny. Jiného a skromnějšího výsledku,, by bylo možno dosáhnout omezením tohoto návrhu na členské státy zapojené do projektů TEN-T
  .

Odůvodnění:

Jak na to oprávněně upozorňuje zpravodaj, mají členské státy právo rozhodování v daňových záležitostech. Výbor nemůže navrhnout daňové úpravy pro členské státy, nemá na to právo.

Výsledek hlasování:

Pro: 43

Proti: 65

Zdrželi se hlasování: 9

---