# Europos Sąjungos C 243/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 243 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. liepos 23d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 243

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. liepos 23d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2020/C 243/01 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl euro zonos ekonominės politikos | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2020/C 243/01

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl euro zonos ekonominės politikos

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 243/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9803 – SAZKA Group / OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2020/C 243/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9803 – SAZKA Group / OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 243/03 | 2020 m. liepos 22 d. Euro kursas | 9 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros taryba |
| 2020/C 243/04 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 10 |
| 2020/C 243/05 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 11 |
| 2020/C 243/06 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2020 m. gegužės 1 d.(Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2020 m. gegužės 1 d.(Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles,
  ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL
  10 straipsnį) | 12 |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 243/07 | Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų, Kvietimas teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2020 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas | 13 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 243/03

2020 m. liepos 22 d. Euro kursas

9

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

2020/C 243/04

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

10

2020/C 243/05

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

11

2020/C 243/06

ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2020 m. gegužės 1 d.(Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2020 m. gegužės 1 d.(Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles,
  ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL
  10 straipsnį)

(Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles

(Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles

ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL

10 straipsnį)

12

Europos Komisija

2020/C 243/07

Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų, Kvietimas teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2020 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas

13

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 243/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 17 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 243/10 | Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas | 18 |
| 2020/C 243/11 | Pranešimas apie prašymą dėl Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikomumo, Perkančiojo subjekto prašymas. Įgyvendinimo aktų priėmimo laikotarpio pratęsimas | 23 |
| 2020/C 243/12 | Pranešimas, skirtas NOOR WALI MEHSUD, kurio vardas ir pavardė įtraukti į sąrašą, nurodytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da’esh) ir Al-Qaida organizacijomis, 2, 3 ir 7 straipsniuose, remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1082 | 24 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 243/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

17

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 243/10

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

18

2020/C 243/11

Pranešimas apie prašymą dėl Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikomumo, Perkančiojo subjekto prašymas. Įgyvendinimo aktų priėmimo laikotarpio pratęsimas

23

2020/C 243/12

Pranešimas, skirtas NOOR WALI MEHSUD, kurio vardas ir pavardė įtraukti į sąrašą, nurodytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da’esh) ir Al-Qaida organizacijomis, 2, 3 ir 7 straipsniuose, remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1082

Al-Qaida

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl euro zonos ekonominės politikos

(2020/C 243/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | euro zona toliau plečiasi, tačiau esama tarpusavyje susijusios rizikos dėl perspektyvų ir neapibrėžtumo ateityje. Be to, dėl mažo našumo ir senėjančios visuomenės kyla rizika, kad mažas augimas ir infliacija tęsis ilgiau. Nors gamybos apimties atotrūkis nuo 2017 m. tapo teigiamas ir 2018 m. sudarė 0,7 % potencialaus bendrojo vidaus produkto (BVP), potencialus augimas turėtų išlikti mažesnis nei buvo prieš krizę (3). Grynoji infliacija 2018 ir 2019 m. išliko 1–11⁄2 % intervalo ribose ir prognozuojama, kad 2020 ir 2021 m. ji išliks apie 11⁄2 %. Darbo rinkos rodikliai toliau gerėja, nors ir lėčiau, ir prognozuojama, kad užimtumo augimas toliau lėtės, o darbo vietų kokybės problemų išlieka. Nominaliojo darbo užmokesčio augimas stabilizavosi: 2018 m. jis siekė apie 21⁄4 %, po kelerių metų – mažiau nei 2,0 %, 2019 m. jis siekė apie 21⁄2 % ir prognozuojama, kad 2020–2021 m. laikotarpiu vėl sieks 21⁄4 %. Nepaisant gerų darbo rinkos sąlygų, realiojo darbo užmokesčio augimas didėjo, tačiau lėtai ir išlieka mažas – 2018 m. jis nesiekė 1 %, 2019 m. išliko toks pat ir prognozuojama, kad 2020 ir 2021 m. jis bus atitinkamai 0,7 % ir 0,8 %. Kaip teigiama 2019 m. gruodžio 17 d. priimtoje 2020 m. Komisijos įspėjimo mechanizmo ataskaitoje, prognozuojama, kad euro zonos einamosios sąskaitos perteklius mažės, tačiau išliks artimas aukščiausiam lygiui. Valstybės narės, kuriose susidaręs deficitas, sumažino arba panaikino savo einamosios sąskaitos deficitą, net jei ir toliau fiksuoja dideles neigiamas grynąsias tarptautinių investicijų pozicijas (GTIP). Tačiau, nors kai kurios valstybės narės sumažino savo einamosios sąskaitos perteklių, jose ir toliau yra nuolatinis didelis einamosios sąskaitos perteklius, todėl didėja jų GTIP.
  Einamosios sąskaitos balanso dinamikai euro zonoje įtakos turi mažėjanti išorės paklausa, ypač į eksportą orientuotose valstybėse narėse, kurių einamosios sąskaitos perteklius yra didelis ir kurios labai priklauso nuo užsienio eksporto paklausos. Be to, svarbi palanki paklausos dinamika, o didelį perteklių turinčios valstybės narės taip pat prisidėtų prie pusiausvyros atkūrimo stiprindamos sąlygas, kuriomis skatinamas darbo užmokesčio augimas, kartu atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį, taip pat viešąsias ir privačiąsias investicijas; |
| --- | --- |

(1)

euro zona toliau plečiasi, tačiau esama tarpusavyje susijusios rizikos dėl perspektyvų ir neapibrėžtumo ateityje. Be to, dėl mažo našumo ir senėjančios visuomenės kyla rizika, kad mažas augimas ir infliacija tęsis ilgiau. Nors gamybos apimties atotrūkis nuo 2017 m. tapo teigiamas ir 2018 m. sudarė 0,7 % potencialaus bendrojo vidaus produkto (BVP), potencialus augimas turėtų išlikti mažesnis nei buvo prieš krizę (3). Grynoji infliacija 2018 ir 2019 m. išliko 1–11⁄2 % intervalo ribose ir prognozuojama, kad 2020 ir 2021 m. ji išliks apie 11⁄2 %. Darbo rinkos rodikliai toliau gerėja, nors ir lėčiau, ir prognozuojama, kad užimtumo augimas toliau lėtės, o darbo vietų kokybės problemų išlieka. Nominaliojo darbo užmokesčio augimas stabilizavosi: 2018 m. jis siekė apie 21⁄4 %, po kelerių metų – mažiau nei 2,0 %, 2019 m. jis siekė apie 21⁄2 % ir prognozuojama, kad 2020–2021 m. laikotarpiu vėl sieks 21⁄4 %. Nepaisant gerų darbo rinkos sąlygų, realiojo darbo užmokesčio augimas didėjo, tačiau lėtai ir išlieka mažas – 2018 m. jis nesiekė 1 %, 2019 m. išliko toks pat ir prognozuojama, kad 2020 ir 2021 m. jis bus atitinkamai 0,7 % ir 0,8 %. Kaip teigiama 2019 m. gruodžio 17 d. priimtoje 2020 m. Komisijos įspėjimo mechanizmo ataskaitoje, prognozuojama, kad euro zonos einamosios sąskaitos perteklius mažės, tačiau išliks artimas aukščiausiam lygiui. Valstybės narės, kuriose susidaręs deficitas, sumažino arba panaikino savo einamosios sąskaitos deficitą, net jei ir toliau fiksuoja dideles neigiamas grynąsias tarptautinių investicijų pozicijas (GTIP). Tačiau, nors kai kurios valstybės narės sumažino savo einamosios sąskaitos perteklių, jose ir toliau yra nuolatinis didelis einamosios sąskaitos perteklius, todėl didėja jų GTIP.

Einamosios sąskaitos balanso dinamikai euro zonoje įtakos turi mažėjanti išorės paklausa, ypač į eksportą orientuotose valstybėse narėse, kurių einamosios sąskaitos perteklius yra didelis ir kurios labai priklauso nuo užsienio eksporto paklausos. Be to, svarbi palanki paklausos dinamika, o didelį perteklių turinčios valstybės narės taip pat prisidėtų prie pusiausvyros atkūrimo stiprindamos sąlygas, kuriomis skatinamas darbo užmokesčio augimas, kartu atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį, taip pat viešąsias ir privačiąsias investicijas;

| (2) | norint padidinti augimo potencialą, kartu užtikrinant aplinkos bei socialinį tvarumą ir skatinant realią euro zonos valstybių narių konvergenciją, reikia struktūrinių reformų, kad būtų skatinamas tvarus augimas ir investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą siekiant didinti našumą. Tai ypač padėtų toms valstybėms narėms, kurių augimo potencialas yra akivaizdžiai mažesnis už euro zonos vidurkį. Tai taip pat būtų būtina siekiant užtikrinti, kad euro zonos ekonomika neįžengtų į užsitęsusį mažo potencialaus augimo ir našumo, mažos kainų infliacijos ir mažo darbo užmokesčio augimo bei didėjančios nelygybės laikotarpį. Reformos ir investicijos tebėra labai svarbios užtikrinant, kad euro zona vėl pradėtų augti, būtų įveiktas didesnis spaudimas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurį taip pat lemia blogėjanti demografinė padėtis, ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos pereiti prie tvarios ekonomikos, padedant euro zonai ir jos valstybėms narėms pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

(2)

norint padidinti augimo potencialą, kartu užtikrinant aplinkos bei socialinį tvarumą ir skatinant realią euro zonos valstybių narių konvergenciją, reikia struktūrinių reformų, kad būtų skatinamas tvarus augimas ir investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą siekiant didinti našumą. Tai ypač padėtų toms valstybėms narėms, kurių augimo potencialas yra akivaizdžiai mažesnis už euro zonos vidurkį. Tai taip pat būtų būtina siekiant užtikrinti, kad euro zonos ekonomika neįžengtų į užsitęsusį mažo potencialaus augimo ir našumo, mažos kainų infliacijos ir mažo darbo užmokesčio augimo bei didėjančios nelygybės laikotarpį. Reformos ir investicijos tebėra labai svarbios užtikrinant, kad euro zona vėl pradėtų augti, būtų įveiktas didesnis spaudimas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurį taip pat lemia blogėjanti demografinė padėtis, ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos pereiti prie tvarios ekonomikos, padedant euro zonai ir jos valstybėms narėms pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus;

| (3) | aiškėja klimato kaitos poveikis ekonomikai – viena iš didžiausių sisteminių rizikų, šiuo metu kylančių pasaulio ekonomikai, finansų sistemoms ir visuomenei. Klimato kaita ir apskritai aplinkos būklės blogėjimas kelia vis didesnę riziką pasaulio ekonomikai ir tai padarys plataus masto poveikį, be kita ko, pažeidžiamiausiems mūsų visuomenės nariams. Jei nebus imtasi tinkamų priemonių, tai galėtų turėti neigiamų pasekmių mūsų šalių ekonomikos atsparumui, įtraukumui ir ilgalaikio augimo potencialui. Todėl, siekiant tvarkingai pereiti prie tvarios ekonomikos, būtų labai svarbu užtikrinti investicijas ir sudaryti reglamentavimo bei finansines sąlygas. Tinkamai sprendžiant aplinkos ir klimato problemas taip pat atsiranda galimybė atgaivinti Europos ekonomiką siekiant darnaus vystymosi. Tuo tikslu Komisija pasiūlė Europos žaliąjį kursą, kaip Europos augimo strategiją, į kurią bus įtrauktas pasiūlymas dėl pirmojo Europos klimato teisės akto, įteisinančio 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą. Tuo pačiu metu, pereinant prie žaliosios ekonomikos reikės atsižvelgti į poveikį įvairioms visuomenės grupėms. Siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai pasinaudotų technologinių pokyčių teikiama nauda, visų pirma sektoriuose ir regionuose, atsiliekančiuose pereinant prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos, reikės ne tik investicijų, kuriomis būtų palengvintas perėjimas prie tvarios ekonomikos, taip pat reikės užtikrinti anglies dioksido apmokestinimą, tinkamą reglamentavimą visuose sektoriuose ir investuoti į įgūdžius bei paramą keičiant darbą; |
| --- | --- |

(3)

aiškėja klimato kaitos poveikis ekonomikai – viena iš didžiausių sisteminių rizikų, šiuo metu kylančių pasaulio ekonomikai, finansų sistemoms ir visuomenei. Klimato kaita ir apskritai aplinkos būklės blogėjimas kelia vis didesnę riziką pasaulio ekonomikai ir tai padarys plataus masto poveikį, be kita ko, pažeidžiamiausiems mūsų visuomenės nariams. Jei nebus imtasi tinkamų priemonių, tai galėtų turėti neigiamų pasekmių mūsų šalių ekonomikos atsparumui, įtraukumui ir ilgalaikio augimo potencialui. Todėl, siekiant tvarkingai pereiti prie tvarios ekonomikos, būtų labai svarbu užtikrinti investicijas ir sudaryti reglamentavimo bei finansines sąlygas. Tinkamai sprendžiant aplinkos ir klimato problemas taip pat atsiranda galimybė atgaivinti Europos ekonomiką siekiant darnaus vystymosi. Tuo tikslu Komisija pasiūlė Europos žaliąjį kursą, kaip Europos augimo strategiją, į kurią bus įtrauktas pasiūlymas dėl pirmojo Europos klimato teisės akto, įteisinančio 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą. Tuo pačiu metu, pereinant prie žaliosios ekonomikos reikės atsižvelgti į poveikį įvairioms visuomenės grupėms. Siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai pasinaudotų technologinių pokyčių teikiama nauda, visų pirma sektoriuose ir regionuose, atsiliekančiuose pereinant prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos, reikės ne tik investicijų, kuriomis būtų palengvintas perėjimas prie tvarios ekonomikos, taip pat reikės užtikrinti anglies dioksido apmokestinimą, tinkamą reglamentavimą visuose sektoriuose ir investuoti į įgūdžius bei paramą keičiant darbą;

| (4) | sutelkiant viešąsias ir privačiąsias lėšas investicijoms į perėjimą prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos galima padėti užtikrinti augimą trumpuoju laikotarpiu ir išspręsti ilgalaikius uždavinius, su kuriais susiduria mūsų šalių ekonomika. Nors skaitmeninė revoliucija gali suteikti galimybių, susijusių su našumu, augimu ir darbo vietų kūrimu, ji taip pat gali sukelti sunkumų, visų pirma žemesnės kvalifikacijos darbuotojams, neturintiems įgūdžių dirbti su naujomis technologijomis. Skirtinga perėjimo prie skaitmeninės ekonomikos sparta euro zonos valstybėse narėse galėtų tapti didele rizika konvergencijai ir makroekonominiam stabilumui. Ją galėtų padidinti stiprus aglomeracijos poveikis, dažnai naudingas dideliems miestams, ir neretai skaitmeninių technologijų sričiai būdinga dinamika, kai viskas atitenka nugalėtojui, o tai gali padidinti nelygybę ir turėti neigiamą poveikį konvergencijai. Investicijos turėtų būti skirtos ne tik moksliniams tyrimams ir inovacijoms skatinti, bet ir platesnei inovacijų sklaidai visoje ekonomikoje; |
| --- | --- |

(4)

sutelkiant viešąsias ir privačiąsias lėšas investicijoms į perėjimą prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos galima padėti užtikrinti augimą trumpuoju laikotarpiu ir išspręsti ilgalaikius uždavinius, su kuriais susiduria mūsų šalių ekonomika. Nors skaitmeninė revoliucija gali suteikti galimybių, susijusių su našumu, augimu ir darbo vietų kūrimu, ji taip pat gali sukelti sunkumų, visų pirma žemesnės kvalifikacijos darbuotojams, neturintiems įgūdžių dirbti su naujomis technologijomis. Skirtinga perėjimo prie skaitmeninės ekonomikos sparta euro zonos valstybėse narėse galėtų tapti didele rizika konvergencijai ir makroekonominiam stabilumui. Ją galėtų padidinti stiprus aglomeracijos poveikis, dažnai naudingas dideliems miestams, ir neretai skaitmeninių technologijų sričiai būdinga dinamika, kai viskas atitenka nugalėtojui, o tai gali padidinti nelygybę ir turėti neigiamą poveikį konvergencijai. Investicijos turėtų būti skirtos ne tik moksliniams tyrimams ir inovacijoms skatinti, bet ir platesnei inovacijų sklaidai visoje ekonomikoje;

| (5) | labiau suderinta investicijų strategija kartu su aktyvesnėmis pastangomis vykdyti reformas euro zonos lygmeniu labai padėtų remiant tvarų augimą ir spręsti ilgalaikius uždavinius, pavyzdžiui, susijusius su pertvarka klimato kaitos srityje ir technologine transformacija. Pagal konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę euro zonos valstybėms narėms būtų teikiama finansinė parama pasiūlymams, kuriuos iš esmės turėtų sudaryti reformų ir investicijų rinkiniai, įgyvendinti. Programa „InvestEU“, kuria bus prisidedama ir prie Tvarios Europos investicijų plano įgyvendinimo, taip pat siekiama pritraukti papildomų investicijų, kad būtų toliau skatinamos inovacijos ir darbo vietų kūrimas Sąjungoje, be kita ko, finansuojant tvarią infrastruktūrą. Sanglaudos politikos fondai, kuriems tenka labai svarbus vaidmuo remiant mūsų regionus ir kaimo vietoves, taip pat atlieka svarbų vaidmenį su klimato kaita ir technologijomis susijusios pertvarkos srityje, skatindami darnų vystymąsi. Europos investicijų bankas 25 % viso savo finansavimo jau skiria klimato srities investicijoms ir paskelbė ketinantis padvigubinti tą dalį. Kad būtų pasiekti Sąjungos tvarumo tikslai, labai svarbu nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis vykdyti investicinius projektus, apimančius prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, energetikos pertvarką, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ar žiedinę ekonomiką. Investicijos į tinklų pramonės sektorius ir infrastruktūrą gali padėti pagerinti euro zonos konkurencingumą ir paskatinti perėjimą prie tvaresnio transporto. Be to, investicijos į nematerialųjį turtą, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir plėtrą bei įgūdžius, taip pat yra labai svarbios parengiant euro zoną būsimiems uždaviniams; |
| --- | --- |

(5)

labiau suderinta investicijų strategija kartu su aktyvesnėmis pastangomis vykdyti reformas euro zonos lygmeniu labai padėtų remiant tvarų augimą ir spręsti ilgalaikius uždavinius, pavyzdžiui, susijusius su pertvarka klimato kaitos srityje ir technologine transformacija. Pagal konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę euro zonos valstybėms narėms būtų teikiama finansinė parama pasiūlymams, kuriuos iš esmės turėtų sudaryti reformų ir investicijų rinkiniai, įgyvendinti. Programa „InvestEU“, kuria bus prisidedama ir prie Tvarios Europos investicijų plano įgyvendinimo, taip pat siekiama pritraukti papildomų investicijų, kad būtų toliau skatinamos inovacijos ir darbo vietų kūrimas Sąjungoje, be kita ko, finansuojant tvarią infrastruktūrą. Sanglaudos politikos fondai, kuriems tenka labai svarbus vaidmuo remiant mūsų regionus ir kaimo vietoves, taip pat atlieka svarbų vaidmenį su klimato kaita ir technologijomis susijusios pertvarkos srityje, skatindami darnų vystymąsi. Europos investicijų bankas 25 % viso savo finansavimo jau skiria klimato srities investicijoms ir paskelbė ketinantis padvigubinti tą dalį. Kad būtų pasiekti Sąjungos tvarumo tikslai, labai svarbu nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis vykdyti investicinius projektus, apimančius prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, energetikos pertvarką, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ar žiedinę ekonomiką. Investicijos į tinklų pramonės sektorius ir infrastruktūrą gali padėti pagerinti euro zonos konkurencingumą ir paskatinti perėjimą prie tvaresnio transporto. Be to, investicijos į nematerialųjį turtą, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir plėtrą bei įgūdžius, taip pat yra labai svarbios parengiant euro zoną būsimiems uždaviniams;

| (6) | pastaraisiais metais ekonomikos plėtros poveikis valstybėse narėse, regionuose ir valstybėse narėse buvo jaučiamas nevienodai. Nors disponuojamųjų pajamų lygis pastaruoju metu padidėjo, keliose euro zonos valstybėse narėse jis tebėra mažesnis nei prieš krizę. Žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius daugelyje valstybių narių mažėja ir dabar yra 5 mln. mažesnis už 2012 m. pasiektą aukščiausią lygį, tačiau euro zonoje jis vis dar viršija 2008 m. lygį. Po didesnių skirtumų laikotarpio kai kurios valstybės narės per pastaruosius kelerius metus priartėjo prie geriausių rezultatų (pagal BVP vienam gyventojui) pasiekusių šalių. Tačiau pajamų, kurias gauna didžiausias pajamas uždirbančios šalys, dalis per pastarąjį dešimtmetį pamažu didėjo, o tarp valstybių narių tebėra didelių skirtumų. Siekiant skatinti aukštynkryptę konvergenciją valstybėse narėse ir tarp jų, būtų svarbu skatinti politiką, kurios tikslas – didinti ir efektyvumą, ir lygybę, laikantis JT darnaus vystymosi tikslų. Ta politika turėtų duoti geresnių makroekonominių rezultatų, o nauda visai visuomenei paskirstoma vienodžiau ir tai taip pat padeda didinti euro zonos sanglaudą; |
| --- | --- |

(6)

pastaraisiais metais ekonomikos plėtros poveikis valstybėse narėse, regionuose ir valstybėse narėse buvo jaučiamas nevienodai. Nors disponuojamųjų pajamų lygis pastaruoju metu padidėjo, keliose euro zonos valstybėse narėse jis tebėra mažesnis nei prieš krizę. Žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius daugelyje valstybių narių mažėja ir dabar yra 5 mln. mažesnis už 2012 m. pasiektą aukščiausią lygį, tačiau euro zonoje jis vis dar viršija 2008 m. lygį. Po didesnių skirtumų laikotarpio kai kurios valstybės narės per pastaruosius kelerius metus priartėjo prie geriausių rezultatų (pagal BVP vienam gyventojui) pasiekusių šalių. Tačiau pajamų, kurias gauna didžiausias pajamas uždirbančios šalys, dalis per pastarąjį dešimtmetį pamažu didėjo, o tarp valstybių narių tebėra didelių skirtumų. Siekiant skatinti aukštynkryptę konvergenciją valstybėse narėse ir tarp jų, būtų svarbu skatinti politiką, kurios tikslas – didinti ir efektyvumą, ir lygybę, laikantis JT darnaus vystymosi tikslų. Ta politika turėtų duoti geresnių makroekonominių rezultatų, o nauda visai visuomenei paskirstoma vienodžiau ir tai taip pat padeda didinti euro zonos sanglaudą;

| (7) | užtikrinant stiprų, įtraukų ir tvarų ekonomikos augimą ir veiksmingai reaguojant į nuolatinę mažą infliaciją, prastėjančias perspektyvas ir riziką ilgalaikiam augimui, itin svarbu užtikrinti makroekonominės politikos, įskaitant pinigų, fiskalinę ir struktūrinę politiką, priemonių derinio euro zonoje nuoseklumą ir pusiausvyrą. Europos Centrinis Bankas toliau taiko skatinamąją pinigų politiką, kad infliacija pamažu artėtų prie vidutinio laikotarpio infliacijos tikslo ir kartu būtų skatinamas augimas ir darbo vietų kūrimas. Fiskalinė politika, kaip ir struktūrinės reformos įvairiuose sektoriuose, įskaitant reformas, būtinas ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) struktūros kūrimui užbaigti, turi papildyti pinigų politikos kryptį; |
| --- | --- |

(7)

užtikrinant stiprų, įtraukų ir tvarų ekonomikos augimą ir veiksmingai reaguojant į nuolatinę mažą infliaciją, prastėjančias perspektyvas ir riziką ilgalaikiam augimui, itin svarbu užtikrinti makroekonominės politikos, įskaitant pinigų, fiskalinę ir struktūrinę politiką, priemonių derinio euro zonoje nuoseklumą ir pusiausvyrą. Europos Centrinis Bankas toliau taiko skatinamąją pinigų politiką, kad infliacija pamažu artėtų prie vidutinio laikotarpio infliacijos tikslo ir kartu būtų skatinamas augimas ir darbo vietų kūrimas. Fiskalinė politika, kaip ir struktūrinės reformos įvairiuose sektoriuose, įskaitant reformas, būtinas ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) struktūros kūrimui užbaigti, turi papildyti pinigų politikos kryptį;

| (8) | nacionalinės fiskalinės politikos koordinavimas, visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto, kartu atsižvelgiant į esamas fiskalinio manevravimo galimybes ir šalutinį poveikį valstybėse narėse, padeda tinkamai veikti EPS. 2020 ir 2021 m. euro zonos fiskalinė kryptis turėtų būti iš esmės neutrali arba šiek tiek skatinamoji. Tačiau nacionalinė fiskalinė politika tebėra nepakankamai diferencijuota. Apdairios fiskalinės politikos vykdymas valstybėse narėse, kuriose valstybės skolos lygis yra aukštas, padėtų palaipsniui mažinti tą skolą, sumažinti pažeidžiamumą sukrėtimų atveju ir sudarytų sąlygas visapusiškam automatinių stabilizavimo priemonių veikimui per ekonomikos nuosmukį. Kita vertus, toliau skatinant investicijas ir kitas produktyvias išlaidas valstybėse narėse, kurių biudžeto padėtis palanki, būtų remiamas augimas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, kartu padedant vėl subalansuoti euro zonos ekonomiką. Jei materializuotųsi neigiamų pokyčių rizika, fiskalinis atsakas turėtų būti diferencijuotas, siekiant palankesnės krypties bendru lygmeniu, kartu užtikrinant visapusišką Stabilumo ir augimo pakto laikymąsi. Kiek įmanoma, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečios šalies aplinkybes ir vengiama procikliškumo. Valstybės narės turėtų būti pasirengusios koordinuoti politiką euro grupėje; |
| --- | --- |

(8)

nacionalinės fiskalinės politikos koordinavimas, visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto, kartu atsižvelgiant į esamas fiskalinio manevravimo galimybes ir šalutinį poveikį valstybėse narėse, padeda tinkamai veikti EPS. 2020 ir 2021 m. euro zonos fiskalinė kryptis turėtų būti iš esmės neutrali arba šiek tiek skatinamoji. Tačiau nacionalinė fiskalinė politika tebėra nepakankamai diferencijuota. Apdairios fiskalinės politikos vykdymas valstybėse narėse, kuriose valstybės skolos lygis yra aukštas, padėtų palaipsniui mažinti tą skolą, sumažinti pažeidžiamumą sukrėtimų atveju ir sudarytų sąlygas visapusiškam automatinių stabilizavimo priemonių veikimui per ekonomikos nuosmukį. Kita vertus, toliau skatinant investicijas ir kitas produktyvias išlaidas valstybėse narėse, kurių biudžeto padėtis palanki, būtų remiamas augimas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, kartu padedant vėl subalansuoti euro zonos ekonomiką. Jei materializuotųsi neigiamų pokyčių rizika, fiskalinis atsakas turėtų būti diferencijuotas, siekiant palankesnės krypties bendru lygmeniu, kartu užtikrinant visapusišką Stabilumo ir augimo pakto laikymąsi. Kiek įmanoma, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečios šalies aplinkybes ir vengiama procikliškumo. Valstybės narės turėtų būti pasirengusios koordinuoti politiką euro grupėje;

| (9) | fiskalinės struktūrinės reformos tebėra labai svarbios gerinant fiskalinį tvarumą, stiprinant augimo potencialą ir sudarant sąlygas veiksmingai anticiklinei fiskalinei politikai nuosmukio atveju. Gerai veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos kartu su reguliariomis ir išsamiomis išlaidų peržiūromis ir veiksmingais bei skaidriais viešaisiais pirkimais gali padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą bei pagerinti fiskalinės politikos patikimumą ir kokybę. Patobulinus nacionalinių biudžetų (tiek pajamų, tiek išlaidų dalies) struktūrą, be kita ko, nukreipiant išteklius į viešąsias investicijas gerai parengtų investavimo strategijų kontekste ir rengiant žaliojo biudžeto sudarymo priemones, sustiprėtų valstybių biudžetų poveikis augimui, padidėtų našumas ir būtų pradėti spręsti neatidėliotini ilgalaikiai perėjimo prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos uždaviniai. Siekiant padidinti mokesčių sistemų efektyvumą ir teisingumą, labai svarbu jas supaprastinti ir modernizuoti, taip pat kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, visų pirma taikant kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemones, atsižvelgiant į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) įtraukioje sistemoje vykstančias diskusijas dėl likusių mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) klausimų. Lengvas mobiliųjų išteklių judėjimas euro zonoje yra vienas iš vidaus rinkos pagrindų, bet dėl to didėja ir mokesčių konkurencijos mastas. Todėl būtina koordinuoti valstybių narių veiksmus dėl pelno perkėlimo ir žalingos mokesčių praktikos klausimų sprendimo ir apskritai vengti lenktynių dėl žemesnių standartų įmonių apmokestinimo srityje.
  Siekti to tikslo padėtų dedamos pastangos sudaryti susitarimą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės, taip pat susitarimą dėl EBPO įtraukios sistemos dėl likusių BEPS klausimų siekiant peržiūrėti pelno paskirstymą tarp šalių ir užtikrinti minimalų veiksmingą apmokestinimą. Mokesčių našta euro zonoje yra palyginti didelė ir daugiausia tenka darbo jėgai, o nekilnojamojo turto ar aplinkosaugos mokesčiai sudaro labai mažą mokestinių pajamų dalį. Tačiau nekilnojamojo turto ar aplinkosaugos mokesčiai gali būti mažiau žalingi augimui ir darbo jėgos pasiūlai bei paklausai. Intensyvesnis aplinkosaugos mokesčių naudojimas gali prisidėti prie tvaraus augimo, nes būtų skatinamas ekologiškesnis vartotojų ir gamintojų elgesys. Apmokestinant reikėtų labiau atsižvelgti į klimato aspektą ir nuosekliau spręsti išmetamųjų teršalų ir anglies dioksido nutekėjimo klausimus. Pasaulio mastu koordinuojamų veiksmų propagavimas dar labiau padidintų tų priemonių veiksmingumą. Todėl, siekiant padėti pereiti prie žaliosios ekonomikos, bus siūloma skatinti kurti biudžeto politiką, kuri būtų palanki aplinkosaugos įsipareigojimams vykdyti, ir persvarstyti Tarybos direktyvą 2003/96/EB (4), taip pat sukurti PPO reikalavimus atitinkantį pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmą, jei tai reikalinga siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo; |
| --- | --- |

(9)

fiskalinės struktūrinės reformos tebėra labai svarbios gerinant fiskalinį tvarumą, stiprinant augimo potencialą ir sudarant sąlygas veiksmingai anticiklinei fiskalinei politikai nuosmukio atveju. Gerai veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos kartu su reguliariomis ir išsamiomis išlaidų peržiūromis ir veiksmingais bei skaidriais viešaisiais pirkimais gali padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą bei pagerinti fiskalinės politikos patikimumą ir kokybę. Patobulinus nacionalinių biudžetų (tiek pajamų, tiek išlaidų dalies) struktūrą, be kita ko, nukreipiant išteklius į viešąsias investicijas gerai parengtų investavimo strategijų kontekste ir rengiant žaliojo biudžeto sudarymo priemones, sustiprėtų valstybių biudžetų poveikis augimui, padidėtų našumas ir būtų pradėti spręsti neatidėliotini ilgalaikiai perėjimo prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos uždaviniai. Siekiant padidinti mokesčių sistemų efektyvumą ir teisingumą, labai svarbu jas supaprastinti ir modernizuoti, taip pat kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, visų pirma taikant kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemones, atsižvelgiant į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) įtraukioje sistemoje vykstančias diskusijas dėl likusių mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) klausimų. Lengvas mobiliųjų išteklių judėjimas euro zonoje yra vienas iš vidaus rinkos pagrindų, bet dėl to didėja ir mokesčių konkurencijos mastas. Todėl būtina koordinuoti valstybių narių veiksmus dėl pelno perkėlimo ir žalingos mokesčių praktikos klausimų sprendimo ir apskritai vengti lenktynių dėl žemesnių standartų įmonių apmokestinimo srityje.

Siekti to tikslo padėtų dedamos pastangos sudaryti susitarimą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės, taip pat susitarimą dėl EBPO įtraukios sistemos dėl likusių BEPS klausimų siekiant peržiūrėti pelno paskirstymą tarp šalių ir užtikrinti minimalų veiksmingą apmokestinimą. Mokesčių našta euro zonoje yra palyginti didelė ir daugiausia tenka darbo jėgai, o nekilnojamojo turto ar aplinkosaugos mokesčiai sudaro labai mažą mokestinių pajamų dalį. Tačiau nekilnojamojo turto ar aplinkosaugos mokesčiai gali būti mažiau žalingi augimui ir darbo jėgos pasiūlai bei paklausai. Intensyvesnis aplinkosaugos mokesčių naudojimas gali prisidėti prie tvaraus augimo, nes būtų skatinamas ekologiškesnis vartotojų ir gamintojų elgesys. Apmokestinant reikėtų labiau atsižvelgti į klimato aspektą ir nuosekliau spręsti išmetamųjų teršalų ir anglies dioksido nutekėjimo klausimus. Pasaulio mastu koordinuojamų veiksmų propagavimas dar labiau padidintų tų priemonių veiksmingumą. Todėl, siekiant padėti pereiti prie žaliosios ekonomikos, bus siūloma skatinti kurti biudžeto politiką, kuri būtų palanki aplinkosaugos įsipareigojimams vykdyti, ir persvarstyti Tarybos direktyvą 2003/96/EB (4), taip pat sukurti PPO reikalavimus atitinkantį pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmą, jei tai reikalinga siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo;

| (10) | euro zonos valstybių narių atsparumui užtikrinti svarbu vykdyti struktūrines ir institucines reformas, kuriomis didinama konkurencija produktų rinkose, skatinamas efektyvus išteklių naudojimas, gerinama verslo aplinka ir viešojo administravimo institucijų kokybė, įskaitant teisingumo sistemų veiksmingumą. Atsparios ekonominės struktūros ir atitinkama politika užkerta kelią sukrėtimams, turintiems didelį ilgalaikį poveikį pajamoms ir darbo jėgos pasiūlai, ir gali padėti vykdyti fiskalinę ir pinigų politiką ir riboti skirtumus, ypač esant ekonomikos nuosmukiui, sudarydamos palankesnes sąlygas tvariam ir integraciniam augimui. Geriau koordinuojant ir įgyvendinant struktūrines reformas, visų pirma nurodytąsias konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, gali atsirasti teigiamas šalutinis poveikis visose valstybėse narėse. Šiuo atžvilgiu nacionalinės produktyvumo tarybos gali atlikti svarbų vaidmenį didinant atsakomybę už reformas ir gerinant jų įgyvendinimą. Reformos taip pat reikalingos siekiant spręsti skubius ilgalaikius uždavinius, pavyzdžiui, su klimato kaita susijusią pertvarką ir technologinius pokyčius. Didinant bendrosios rinkos integraciją, kuri pasitvirtino esanti vienas pagrindinių valstybių narių ekonomikos augimo ir konvergencijos veiksnių, taip pat galima prisidėti prie našumo augimo skatinimo; |
| --- | --- |

(10)

euro zonos valstybių narių atsparumui užtikrinti svarbu vykdyti struktūrines ir institucines reformas, kuriomis didinama konkurencija produktų rinkose, skatinamas efektyvus išteklių naudojimas, gerinama verslo aplinka ir viešojo administravimo institucijų kokybė, įskaitant teisingumo sistemų veiksmingumą. Atsparios ekonominės struktūros ir atitinkama politika užkerta kelią sukrėtimams, turintiems didelį ilgalaikį poveikį pajamoms ir darbo jėgos pasiūlai, ir gali padėti vykdyti fiskalinę ir pinigų politiką ir riboti skirtumus, ypač esant ekonomikos nuosmukiui, sudarydamos palankesnes sąlygas tvariam ir integraciniam augimui. Geriau koordinuojant ir įgyvendinant struktūrines reformas, visų pirma nurodytąsias konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, gali atsirasti teigiamas šalutinis poveikis visose valstybėse narėse. Šiuo atžvilgiu nacionalinės produktyvumo tarybos gali atlikti svarbų vaidmenį didinant atsakomybę už reformas ir gerinant jų įgyvendinimą. Reformos taip pat reikalingos siekiant spręsti skubius ilgalaikius uždavinius, pavyzdžiui, su klimato kaita susijusią pertvarką ir technologinius pokyčius. Didinant bendrosios rinkos integraciją, kuri pasitvirtino esanti vienas pagrindinių valstybių narių ekonomikos augimo ir konvergencijos veiksnių, taip pat galima prisidėti prie našumo augimo skatinimo;

| (11) | Europos socialinių teisių ramsčio dokumente išdėstyta 20 principų, kuriais siekiama puoselėti lygias galimybes, galimybę įsidarbinti, sąžiningas darbo sąlygas, socialinę apsaugą ir įtrauktį. Ramstis parengtas kaip aukštynkryptės konvergencijos skatinimo orientyras siekiant geresnių darbo ir gyvenimo sąlygų. Stipresnė ir įtraukesnė ekonomika ir visuomenė savo ruožtu gali skatinti Sąjungos ir euro zonos atsparumą. Norint teisingai ir sąžiningai pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos, taip pat svarbu vykdyti reformas ir investuoti į įgūdžius, darbo keitimą ir veiksmingesnę socialinę apsaugą. Siekiant skatinti aukštynkryptę konvergenciją, bus labai svarbu visapusiškai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį visais lygmenimis, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamas kompetencijas; |
| --- | --- |

(11)

Europos socialinių teisių ramsčio dokumente išdėstyta 20 principų, kuriais siekiama puoselėti lygias galimybes, galimybę įsidarbinti, sąžiningas darbo sąlygas, socialinę apsaugą ir įtrauktį. Ramstis parengtas kaip aukštynkryptės konvergencijos skatinimo orientyras siekiant geresnių darbo ir gyvenimo sąlygų. Stipresnė ir įtraukesnė ekonomika ir visuomenė savo ruožtu gali skatinti Sąjungos ir euro zonos atsparumą. Norint teisingai ir sąžiningai pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos, taip pat svarbu vykdyti reformas ir investuoti į įgūdžius, darbo keitimą ir veiksmingesnę socialinę apsaugą. Siekiant skatinti aukštynkryptę konvergenciją, bus labai svarbu visapusiškai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį visais lygmenimis, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamas kompetencijas;

| (12) | reformos, kuriomis didinamas dalyvavimas darbo rinkoje, sprendžiamos jaunimo ir ilgalaikio nedarbo problemos, skatinamas kokybiškų darbo vietų kūrimas, remiamas sėkmingas asmens statuso keitimas darbo rinkoje, mažinama segmentacija ir skatinamas socialinis dialogas, gali padėti skatinti integracinį augimą, didinti ekonominį atsparumą ir automatinį stabilizavimą, mažinti nelygybę ir spręsti skurdo bei socialinės atskirties problemas. Skatinant vėl laiku integruoti darbo ieškančius asmenis į darbo rinką, labai svarbu teikti individualizuotą paramą keičiant darbą, užtikrinti mokymą ir perkvalifikavimą. Aktyvi darbo rinkos politika turėtų būti gerai susieta su socialine politika ir skatinti aktyviai įsitraukti į darbo rinką ir visuomenę. Norint per visą gyvenimo ciklą gauti aukštos kokybės švietimo ir mokymo paslaugas, reikia tinkamų investicijų žmogiškajam kapitalui ir įgūdžiams gerinti, be kita ko, atsižvelgiant į perėjimą prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos. Tai padeda didinti galimybes įsidarbinti, našumą, inovacinį pajėgumą ir darbo užmokestį vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu – taip didinamas euro zonos ekonominis atsparumas. Užimtumo apsaugos teisės aktuose turi būti numatytos sąžiningos ir deramos darbo sąlygos visiems darbuotojams, ypač atsižvelgiant į atsirandančias netipiškas užimtumo formas, kurios sukuria naujų galimybių, bet taip pat kelia iššūkių, susijusių su darbo vietos garantijomis ir socialine apsauga.
  Veiksmingos ir tvarios socialinės apsaugos sistemos taip pat labai svarbios užtikrinant pakankamas pajamas ir galimybę gauti kokybiškas paslaugas. Pensijų reformos ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika gali labai paskatinti dalyvavimą darbo rinkoje, užtikrinant ilgalaikį Europos gerovės sistemų tvarumą. Perkeliant mokesčių naštą nuo darbo jėgos būtų naudinga visų pirma daugiausia dėmesio skirti mažas pajamas gaunantiems asmenims ir antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Didinant atsakomybę už reformas ir remiant jų įgyvendinimą, labai svarbu, kad vykdant užimtumo, socialines ir ekonomines reformas dalyvautų socialiniai partneriai. Pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas irgi yra naudingas. Svarbu, kad kolektyvinėmis sutartimis būtų padedama siekti 1–5 rekomendacijų tikslų visapusiškai atsižvelgiant į socialinių partnerių savarankiškumą; |
| --- | --- |

(12)

reformos, kuriomis didinamas dalyvavimas darbo rinkoje, sprendžiamos jaunimo ir ilgalaikio nedarbo problemos, skatinamas kokybiškų darbo vietų kūrimas, remiamas sėkmingas asmens statuso keitimas darbo rinkoje, mažinama segmentacija ir skatinamas socialinis dialogas, gali padėti skatinti integracinį augimą, didinti ekonominį atsparumą ir automatinį stabilizavimą, mažinti nelygybę ir spręsti skurdo bei socialinės atskirties problemas. Skatinant vėl laiku integruoti darbo ieškančius asmenis į darbo rinką, labai svarbu teikti individualizuotą paramą keičiant darbą, užtikrinti mokymą ir perkvalifikavimą. Aktyvi darbo rinkos politika turėtų būti gerai susieta su socialine politika ir skatinti aktyviai įsitraukti į darbo rinką ir visuomenę. Norint per visą gyvenimo ciklą gauti aukštos kokybės švietimo ir mokymo paslaugas, reikia tinkamų investicijų žmogiškajam kapitalui ir įgūdžiams gerinti, be kita ko, atsižvelgiant į perėjimą prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos. Tai padeda didinti galimybes įsidarbinti, našumą, inovacinį pajėgumą ir darbo užmokestį vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu – taip didinamas euro zonos ekonominis atsparumas. Užimtumo apsaugos teisės aktuose turi būti numatytos sąžiningos ir deramos darbo sąlygos visiems darbuotojams, ypač atsižvelgiant į atsirandančias netipiškas užimtumo formas, kurios sukuria naujų galimybių, bet taip pat kelia iššūkių, susijusių su darbo vietos garantijomis ir socialine apsauga.

Veiksmingos ir tvarios socialinės apsaugos sistemos taip pat labai svarbios užtikrinant pakankamas pajamas ir galimybę gauti kokybiškas paslaugas. Pensijų reformos ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika gali labai paskatinti dalyvavimą darbo rinkoje, užtikrinant ilgalaikį Europos gerovės sistemų tvarumą. Perkeliant mokesčių naštą nuo darbo jėgos būtų naudinga visų pirma daugiausia dėmesio skirti mažas pajamas gaunantiems asmenims ir antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Didinant atsakomybę už reformas ir remiant jų įgyvendinimą, labai svarbu, kad vykdant užimtumo, socialines ir ekonomines reformas dalyvautų socialiniai partneriai. Pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas irgi yra naudingas. Svarbu, kad kolektyvinėmis sutartimis būtų padedama siekti 1–5 rekomendacijų tikslų visapusiškai atsižvelgiant į socialinių partnerių savarankiškumą;

| (13) | euro zonos finansų sektoriaus atsparumas po krizės sustiprėjo, nors vis dar reikia spręsti pažeidžiamumo problemą. Didelis įmonių ir namų ūkių skolų lygis, prie kurio prisideda daugelio nacionalinių mokesčių sistemų sukurta įsiskolinimui palanki aplinka, gali būti rizikos šaltinis. Bankų pelningumui spaudimą toliau daro poreikis pritaikyti bankų verslo modelius, žemų palūkanų normų aplinka ir didėjanti konkurencija su kitų formų finansavimu. Nuolat daroma pažanga mažinant riziką, visų pirma mažinant neveiksnias paskolas. Nepaisant to, tais atvejais, kai neveiksnių paskolų proporcija išlieka didelė, reikia toliau nuolat dėti pastangas, o visos valstybės narės turėtų įgyvendinti tinkamą politiką, kad neveiksnios paskolos nesikauptų. 2018 m. kovo mėn. Komisija pateikė rizikos mažinimo priemonių rinkinį, kuriuo siekiama padėti spręsti įsisenėjusias neveiksnių paskolų problemas ir išvengti jų kaupimosi ateityje. Rengiant teisėkūros priemones dėl neveiksnių paskolų, 2019 m. balandžio mėn. priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/630 (5), į kurį įtraukta „teisės aktais nustatyta prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė“, kad būtų išvengta būsimoms neveiksnioms paskoloms skirtų atidėjinių nepakankamumo rizikos; reikėtų toliau daryti pažangą sprendžiant neveiksnių paskolų klausimą, visų pirma darant su Direktyvos dėl neveiksnių paskolų antrinių rinkų projektu susijusią pažangą.
  Jau padaryta pažanga gerinant esamą kovos su pinigų plovimu sistemą. Tačiau, kaip pabrėžta 2019 m. liepos mėn. paskelbtose Komisijos ataskaitose, siekiant pašalinti nustatytus struktūrinius trūkumus, Sąjungoje reikia laikytis visapusiškesnio požiūrio į kovą su pinigų plovimu ir teroristinės veiklos finansavimu. Tuo tikslu visų pirma reikia apsvarstyti, kaip užtikrinti didesnį suderinimą ir pagerinti taisyklių priežiūrą bei jų laikymosi užtikrinimą imantis Sąjungos veiksmų; |
| --- | --- |

(13)

euro zonos finansų sektoriaus atsparumas po krizės sustiprėjo, nors vis dar reikia spręsti pažeidžiamumo problemą. Didelis įmonių ir namų ūkių skolų lygis, prie kurio prisideda daugelio nacionalinių mokesčių sistemų sukurta įsiskolinimui palanki aplinka, gali būti rizikos šaltinis. Bankų pelningumui spaudimą toliau daro poreikis pritaikyti bankų verslo modelius, žemų palūkanų normų aplinka ir didėjanti konkurencija su kitų formų finansavimu. Nuolat daroma pažanga mažinant riziką, visų pirma mažinant neveiksnias paskolas. Nepaisant to, tais atvejais, kai neveiksnių paskolų proporcija išlieka didelė, reikia toliau nuolat dėti pastangas, o visos valstybės narės turėtų įgyvendinti tinkamą politiką, kad neveiksnios paskolos nesikauptų. 2018 m. kovo mėn. Komisija pateikė rizikos mažinimo priemonių rinkinį, kuriuo siekiama padėti spręsti įsisenėjusias neveiksnių paskolų problemas ir išvengti jų kaupimosi ateityje. Rengiant teisėkūros priemones dėl neveiksnių paskolų, 2019 m. balandžio mėn. priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/630 (5), į kurį įtraukta „teisės aktais nustatyta prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė“, kad būtų išvengta būsimoms neveiksnioms paskoloms skirtų atidėjinių nepakankamumo rizikos; reikėtų toliau daryti pažangą sprendžiant neveiksnių paskolų klausimą, visų pirma darant su Direktyvos dėl neveiksnių paskolų antrinių rinkų projektu susijusią pažangą.

Jau padaryta pažanga gerinant esamą kovos su pinigų plovimu sistemą. Tačiau, kaip pabrėžta 2019 m. liepos mėn. paskelbtose Komisijos ataskaitose, siekiant pašalinti nustatytus struktūrinius trūkumus, Sąjungoje reikia laikytis visapusiškesnio požiūrio į kovą su pinigų plovimu ir teroristinės veiklos finansavimu. Tuo tikslu visų pirma reikia apsvarstyti, kaip užtikrinti didesnį suderinimą ir pagerinti taisyklių priežiūrą bei jų laikymosi užtikrinimą imantis Sąjungos veiksmų;

| (14) | nuo 2013 m. bankų sąjungos stiprinimas, siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, sumažinti finansų rinkų susiskaidymą ir apsaugoti skolinimo ekonomikai subjektus krizės atveju, tapo vienu iš prioritetinių įsipareigojimų. Šiame procese daroma pažanga, be kita ko, susitarus dėl Europos stabilumo mechanizmo (ESM) teisinės sistemos, taikomos Bendro pertvarkymo fondo (BPF) bendrai finansinio stabilumo stiprinimo priemonei, tačiau būtinas tolesnis stiprinimas. Todėl euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime euro grupei pavesta sutarimo pagrindu tęsti darbą, susijusį su ESM reformų paketu, jeigu bus įvykdytos nacionalinės procedūros, ir toliau vykdyti darbą, susijusį su visais tolesnio bankų sąjungos stiprinimo elementais. Sudaryta aukšto lygio darbo grupė, kad parengtų veiksmų gaires, kad būtų galima pradėti politines derybas dėl Europos indėlių garantijų sistemos (EIGS). Svarbu tęsti darbą, kad būtų pasinaudota bankų sąjungos teikiama nauda užtikrinant rizikos pasidalijimą privačiajame sektoriuje, finansinį stabilumą ir ekonomikos augimą, kartu mažinant arbitražo tarp valstybių narių galimybes. Galiausiai tokiu būdu būtų užtikrintas Europos finansinis ir ekonominis suverenitetas. Tam reikia nedelsiant tęsti darbą, susijusį su visais elementais, be kita ko, tais, dėl kurių diskutuota aukšto lygio darbo grupėje dėl EIGS, ir siekti tokio paties užmojo. Turėtų būti užbaigtas darbas, susijęs su ESM reformų paketu, įskaitant BPF finansinio stabilumo stiprinimo priemonės nustatymą. Turėtų būti užtikrintas BPF finansinio stabilumo stiprinimo priemonės veikimas ir tai turėtų būti iš anksto numatyta, jei būtų padaryta pakankama pažanga mažinant riziką. Reikėtų tęsti darbą ieškant sprendimų, kaip pašalinti dabartinės likvidumo užtikrinimo vykdant pertvarkymą struktūros trūkumus.
  Galiausiai Komisija įgyvendino visus veiksmus, paskelbtus 2015 m. Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane. Tačiau išlieka kapitalo rinkų sąjungos sukūrimui trukdančių teisinių, mokestinių ir reglamentavimo kliūčių, todėl reikia atnaujinti pastangas, kad šios kliūtys būtų įveiktos, visų pirma taisyklių dėl galimybės gauti finansavimą, tam tikrų su nemokumu ir mokesčiais susijusių skirtumų atžvilgiu, ir užtikrinti kokybiškus, veiksmingus ir vienodus priežiūros standartus; |
| --- | --- |

(14)

nuo 2013 m. bankų sąjungos stiprinimas, siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, sumažinti finansų rinkų susiskaidymą ir apsaugoti skolinimo ekonomikai subjektus krizės atveju, tapo vienu iš prioritetinių įsipareigojimų. Šiame procese daroma pažanga, be kita ko, susitarus dėl Europos stabilumo mechanizmo (ESM) teisinės sistemos, taikomos Bendro pertvarkymo fondo (BPF) bendrai finansinio stabilumo stiprinimo priemonei, tačiau būtinas tolesnis stiprinimas. Todėl euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime euro grupei pavesta sutarimo pagrindu tęsti darbą, susijusį su ESM reformų paketu, jeigu bus įvykdytos nacionalinės procedūros, ir toliau vykdyti darbą, susijusį su visais tolesnio bankų sąjungos stiprinimo elementais. Sudaryta aukšto lygio darbo grupė, kad parengtų veiksmų gaires, kad būtų galima pradėti politines derybas dėl Europos indėlių garantijų sistemos (EIGS). Svarbu tęsti darbą, kad būtų pasinaudota bankų sąjungos teikiama nauda užtikrinant rizikos pasidalijimą privačiajame sektoriuje, finansinį stabilumą ir ekonomikos augimą, kartu mažinant arbitražo tarp valstybių narių galimybes. Galiausiai tokiu būdu būtų užtikrintas Europos finansinis ir ekonominis suverenitetas. Tam reikia nedelsiant tęsti darbą, susijusį su visais elementais, be kita ko, tais, dėl kurių diskutuota aukšto lygio darbo grupėje dėl EIGS, ir siekti tokio paties užmojo. Turėtų būti užbaigtas darbas, susijęs su ESM reformų paketu, įskaitant BPF finansinio stabilumo stiprinimo priemonės nustatymą. Turėtų būti užtikrintas BPF finansinio stabilumo stiprinimo priemonės veikimas ir tai turėtų būti iš anksto numatyta, jei būtų padaryta pakankama pažanga mažinant riziką. Reikėtų tęsti darbą ieškant sprendimų, kaip pašalinti dabartinės likvidumo užtikrinimo vykdant pertvarkymą struktūros trūkumus.

Galiausiai Komisija įgyvendino visus veiksmus, paskelbtus 2015 m. Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane. Tačiau išlieka kapitalo rinkų sąjungos sukūrimui trukdančių teisinių, mokestinių ir reglamentavimo kliūčių, todėl reikia atnaujinti pastangas, kad šios kliūtys būtų įveiktos, visų pirma taisyklių dėl galimybės gauti finansavimą, tam tikrų su nemokumu ir mokesčiais susijusių skirtumų atžvilgiu, ir užtikrinti kokybiškus, veiksmingus ir vienodus priežiūros standartus;

| (15) | siekiant sustiprinti EPS struktūrą reikia prioriteto tvarka įgyvendinti veiksmus, įvardytus 2019 m. gruodžio 13 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime, tuo pačiu metu tęsiant diskusijas dėl kitų aspektų. 2019 m. birželio 12 d. Komisijos komunikate „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimas: per ketverius metus nuo penkių pirmininkų pranešimo padaryta pažanga“ apžvelgiama dabartinė padėtis ir išdėstoma Komisijos nuomonė dėl sričių, kuriose reikėtų sutelkti reformų pastangas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Padaryta tam tikra pažanga kuriant ekonominę sąjungą, pasiekus politinį susitarimą dėl euro zonos konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės ypatybių. Pasiektas esminis susitarimas dėl tolesnio ESM plėtojimo (dar turi būti užbaigtos nacionalinės procedūros) ir ESM sutarties peržiūrėjimo. Taryboje nepasiekta bendro sutarimo dėl euro zonos fiskalinio stabilizavimo funkcijos ar euro zonos valdymo reformos; |
| --- | --- |

(15)

siekiant sustiprinti EPS struktūrą reikia prioriteto tvarka įgyvendinti veiksmus, įvardytus 2019 m. gruodžio 13 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime, tuo pačiu metu tęsiant diskusijas dėl kitų aspektų. 2019 m. birželio 12 d. Komisijos komunikate „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimas: per ketverius metus nuo penkių pirmininkų pranešimo padaryta pažanga“ apžvelgiama dabartinė padėtis ir išdėstoma Komisijos nuomonė dėl sričių, kuriose reikėtų sutelkti reformų pastangas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Padaryta tam tikra pažanga kuriant ekonominę sąjungą, pasiekus politinį susitarimą dėl euro zonos konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės ypatybių. Pasiektas esminis susitarimas dėl tolesnio ESM plėtojimo (dar turi būti užbaigtos nacionalinės procedūros) ir ESM sutarties peržiūrėjimo. Taryboje nepasiekta bendro sutarimo dėl euro zonos fiskalinio stabilizavimo funkcijos ar euro zonos valdymo reformos;

| (16) | sustiprinus EPS būtų pasiekta geresnių makroekonominių rezultatų. Neužbaigta EPS trukdo finansinei integracijai. Tai riboja integracinės, našios, tvarios ir stabilios ekonomikos skatinimui taip reikalingų investicijų finansavimo galimybes. Tai, kad dar nesukurta EPS, taip pat trukdo užtikrinti sklandų pinigų politikos poveikį visoje euro zonoje ir riboja Europos pajėgumą spręsti dėl savo ekonomikos ateities. Jei būtų susitarta dėl pagrindinės fiskalinio stabilizavimo funkcijos, ji papildytų euro zonos valstybių narių gebėjimą vykdyti anticiklinę fiskalinę politiką. Taryba atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą pasiūlyti sukurti Europos nedarbo draudimo išmokų perdraudimo sistemą, kad ekonominių sukrėtimų atvejais būtų geriau apsaugoti piliečiai. Siekiant padidinti Europos įtaką pasaulyje, sustiprinant tarptautinį euro vaidmenį ir prisidedant prie atviros, daugiašalės ir taisyklėmis grindžiamos pasaulio ekonomikos, ypač svarbu stiprinti EPS ir vykdyti patikimą politiką Europos bei nacionaliniu lygmenimis. Svarbu, kad būtų tęsiamos atviros ir skaidrios diskusijos su euro zonai nepriklausančiomis valstybėmis narėmis, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką; |
| --- | --- |

(16)

sustiprinus EPS būtų pasiekta geresnių makroekonominių rezultatų. Neužbaigta EPS trukdo finansinei integracijai. Tai riboja integracinės, našios, tvarios ir stabilios ekonomikos skatinimui taip reikalingų investicijų finansavimo galimybes. Tai, kad dar nesukurta EPS, taip pat trukdo užtikrinti sklandų pinigų politikos poveikį visoje euro zonoje ir riboja Europos pajėgumą spręsti dėl savo ekonomikos ateities. Jei būtų susitarta dėl pagrindinės fiskalinio stabilizavimo funkcijos, ji papildytų euro zonos valstybių narių gebėjimą vykdyti anticiklinę fiskalinę politiką. Taryba atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą pasiūlyti sukurti Europos nedarbo draudimo išmokų perdraudimo sistemą, kad ekonominių sukrėtimų atvejais būtų geriau apsaugoti piliečiai. Siekiant padidinti Europos įtaką pasaulyje, sustiprinant tarptautinį euro vaidmenį ir prisidedant prie atviros, daugiašalės ir taisyklėmis grindžiamos pasaulio ekonomikos, ypač svarbu stiprinti EPS ir vykdyti patikimą politiką Europos bei nacionaliniu lygmenimis. Svarbu, kad būtų tęsiamos atviros ir skaidrios diskusijos su euro zonai nepriklausančiomis valstybėmis narėmis, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką;

| (17) | dėl šios rekomendacijos užimtumo ir socialinių aspektų konsultuotasi su Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu, |
| --- | --- |

(17)

dėl šios rekomendacijos užimtumo ir socialinių aspektų konsultuotasi su Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu,

REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2020–2021 m. laikotarpiu atskirai ir kartu imtis šių veiksmų euro grupėje:

| 1. | euro zonos valstybėse narėse, kuriose susidaręs einamosios sąskaitos deficitas arba didelė išorės skola, vykdyti reformas konkurencingumui didinti ir išorės skolai mažinti. euro zonos valstybėse narėse, kuriose susidaręs didelis einamosios sąskaitos perteklius, stiprinti sąlygas, kuriomis remiamas darbo užmokesčio augimas, kartu atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį, ir įgyvendinti priemones, kuriomis skatinamos viešosios ir privačiosios investicijos. Visose valstybėse narėse skatinti našumą gerinant verslo aplinką ir įstaigų darbo kokybę, didinti atsparumą gerinant prekių ir paslaugų rinkų veikimą, visų pirma stiprinant bendrąją rinką. Remti sąžiningą ir įtraukų perėjimą prie konkurencingos žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos pasitelkiant tiek viešąsias, tiek privačiąsias materialiąsias ir nematerialiąsias investicijas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vykdant politiką tokiu būdu, kuriuo visapusiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto, remti viešąsias bei privačiąsias investicijas ir gerinti viešųjų finansų kokybę ir struktūrą. Valstybėse narėse, kuriose valstybės skolos lygis yra aukštas, vykdyti apdairią politiką, kad valstybės skola būtų patikimai tvariai mažinama. Valstybėse narėse, kurių fiskalinė būklė yra palanki, pasinaudoti šia būkle siekiant toliau skatinti kokybiškas investicijas, kartu išsaugant ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Jei materializuotųsi neigiamų pokyčių rizika, fiskalinis atsakas turėtų būti diferencijuotas, siekiant palankesnės krypties bendru lygmeniu, kartu užtikrinant visapusišką Stabilumo ir augimo pakto laikymąsi. Kiek įmanoma, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečių šalių aplinkybes ir vengiama procikliškumo. Valstybės narės turėtų būti pasirengusios koordinuoti politiką euro grupėje. Gerinti nacionalinių fiskalinių sistemų veiksmingumą bei viešųjų finansų kokybę ir priimti augimui palankias mokesčių ir kitas atitinkamas biudžeto priemones, kuriomis būtų skatinama tvari ir integracinė ekonomika. Remti ir įgyvendinti Sąjungos kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmus ir vengti lenktyniavimo dėl žemesnių standartų pelno apmokestinimo srityje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Stiprinti švietimo ir mokymo sistemas ir investicijas į įgūdžius. Didinti aktyvios darbo rinkos politikos, kuria remiama integracija į darbo rinką ir sėkmingas asmens statuso keitimas darbo rinkoje, be kita ko, siekiant sukurti daugiau skaitmeninio sektoriaus ir žaliųjų darbo vietų, veiksmingumą. Skatinti dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, moterų ir pažeidžiamų grupių atstovų, ir perkelti mokesčius nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų ir antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų. Skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą, sąžiningas darbo sąlygas, skatinti asmeninio bei profesinio gyvenimo pusiausvyrą ir spręsti darbo rinkos segmentacijos problemą. Gerinti galimybes naudotis tinkamomis ir tvariomis socialinės apsaugos sistemomis. Didinti socialinio dialogo veiksmingumą ir skatinti kolektyvines derybas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Imtis tolesnių, su 2019 m. gruodžio 13 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimu susijusių veiksmų, siekiant toliau stiprinti bankų sąjungą, kad ji būtų baigta kurti, nedelsiant toliau tęsiant tokio paties užmojo darbą, susijusį su visais elementais, be kita ko, tais, dėl kurių diskutuota aukšto lygio darbo grupėje dėl EIGS. Užbaigti darbą, susijusį su ESM reformų paketu, įskaitant BPF finansinio stabilumo stiprinimo priemonės nustatymą. Užtikrinti BPF finansinio stabilumo stiprinimo priemonės veikimą ir tai iš anksto numatyti, jei būtų padaryta pakankama pažanga mažinant riziką. Tęsti darbą ieškant sprendimų, kaip pašalinti dabartinės likvidumo užtikrinimo vykdant pertvarkymą struktūros trūkumus. Stiprinti Europos reglamentavimo ir priežiūros sistemą, be kita ko, užtikrinant nuoseklią ir veiksmingą kovos su pinigų plovimu taisyklių priežiūrą ir jų laikymosi užtikrinimą. Skatinti tvarkingą didelės susikaupusios privačiojo sektoriaus skolos mažinimą, be kita ko, mažinant įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą. Toliau sudaryti sąlygas sparčiai mažinti euro zonos bankų neveiksnių paskolų lygį ir užkirsti kelią jų kaupimuisi. Atnaujinti kapitalo rinkų sąjungos stiprinimo pastangas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Daryti plataus masto pažangą stiprinant EPS, visų pirma sparčiai įgyvendinant veiksmus, nustatytus 2019 m. gruodžio 13 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime, be kita ko, susijusius su konvergencijai ir konkurencingumui skirta biudžeto priemone, ir aptarti kitus aspektus. Be to, padarius pažangą šioje srityje bus sustiprintas tarptautinis euro vaidmuo ir pasaulio mastu akcentuojami Europos ekonominiai interesai; šiame procese turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į Sąjungos vidaus rinką ir jis turėtų būti vykdomas atvirai ir skaidriai euro zonai nepriklausančių valstybių narių atžvilgiu. |
| --- | --- |

5.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Visi šiame dokumente pateikti prognozių duomenys grindžiami Europos Komisijos 2019 m. rudens prognoze.

3

(4)  2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51).

4

(5)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 111, 2019 4 25, p. 4).

5

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/8

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9803 – SAZKA Group / OPAP)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 243/02)

2020 m. lieopos 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9803. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9803. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/9

---

Euro kursas (1)

2020 m. liepos 22 d.

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1578 |
| JPY | Japonijos jena | 123,94 |
| DKK | Danijos krona | 7,4442 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,91123 |
| SEK | Švedijos krona | 10,2415 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0785 |
| ISK | Islandijos krona | 157,80 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,5343 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,365 |
| HUF | Vengrijos forintas | 349,27 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4288 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8413 |
| TRY | Turkijos lira | 7,9299 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6139 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5540 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,9741 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7328 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6015 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 384,38 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,9520 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,0999 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5220 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 867,99 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9235 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,110 |
| RUB | Rusijos rublis | 81,9588 |
| THB | Tailando batas | 36,546 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,9920 |
| MXN | Meksikos pesas | 25,8715 |
| INR | Indijos rupija | 86,2880 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1578

JPY

Japonijos jena

123,94

DKK

Danijos krona

7,4442

GBP

Svaras sterlingas

0,91123

SEK

Švedijos krona

10,2415

CHF

Šveicarijos frankas

1,0785

ISK

Islandijos krona

157,80

NOK

Norvegijos krona

10,5343

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,365

HUF

Vengrijos forintas

349,27

PLN

Lenkijos zlotas

4,4288

RON

Rumunijos lėja

4,8413

TRY

Turkijos lira

7,9299

AUD

Australijos doleris

1,6139

CAD

Kanados doleris

1,5540

HKD

Honkongo doleris

8,9741

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7328

SGD

Singapūro doleris

1,6015

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 384,38

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,9520

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,0999

HRK

Kroatijos kuna

7,5220

IDR

Indonezijos rupija

16 867,99

MYR

Malaizijos ringitas

4,9235

PHP

Filipinų pesas

57,110

RUB

Rusijos rublis

81,9588

THB

Tailando batas

36,546

BRL

Brazilijos realas

5,9920

MXN

Meksikos pesas

25,8715

INR

Indijos rupija

86,2880

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/10

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2020/C 243/04)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. balandžio 20 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85036 |
| Sprendimo Nr. | 040/20/COL |
| ELPA valstybė | Islandija |
| Regionas | Visa Islandijos teritorija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Su COVID-19 protrūkiu susijusi laikina garantijų schema |
| Teisinis pagrindas | Aktas Nr. 25/2020, kuriuo iš dalies keičiamas aktas Nr. 121/1997 dėl valstybės garantijų |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Užtikrinti likvidumo galimybes įmonėms, susidūrusioms su netikėtu likvidumo trūkumu dėl COVID-19 protrūkio |
| Pagalbos forma | Valstybės garantijos |
| Biudžetas | 50 mlrd. ISK |
| Trukmė | 2020 m. balandžio 20 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Finansų ir ekonomikos ministerija
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLANDIJA |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. balandžio 20 d.

Bylos Nr.

85036

Sprendimo Nr.

040/20/COL

ELPA valstybė

Islandija

Regionas

Visa Islandijos teritorija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Su COVID-19 protrūkiu susijusi laikina garantijų schema

Teisinis pagrindas

Aktas Nr. 25/2020, kuriuo iš dalies keičiamas aktas Nr. 121/1997 dėl valstybės garantijų

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Užtikrinti likvidumo galimybes įmonėms, susidūrusioms su netikėtu likvidumo trūkumu dėl COVID-19 protrūkio

Pagalbos forma

Valstybės garantijos

Biudžetas

50 mlrd. ISK

Trukmė

2020 m. balandžio 20 d. – 2020 m. gruodžio 31 d.

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Finansų ir ekonomikos ministerija

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLANDIJA

Autentišką sprendimo tekstą galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/11

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2020/C 243/05)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. balandžio 17 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85047 |
| Sprendimo Nr. | 039/20/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Regionas | Visa Norvegijos teritorija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Su COVID-19 protrūkiu susijusi dotacijų schema, skirta įmonėms, kurios dėl COVID-19 protrūkio patiria didelių apyvartos nuostolių |
| Teisinis pagrindas | Aktas dėl laikinos subsidijų schemos, skirtos įmonėms, kurios patiria didelių apyvartos nuostolių |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Kompensuoti COVID-19 protrūkio įmonėms sukeltą žalą, siekiant užtikrinti užimtumą ir spartesnį ekonomikos atsigavimą po krizės |
| Pagalbos forma | Dotacijos |
| Biudžetas | Numatomas biudžetas – 50 mlrd. NOK. |
| Intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | Schema taikoma nuostoliams, patirtiems nuo 2020 m. kovo 1 d. iki 2020 m. gegužės 31 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, išskyrus naftos gavyba ir naftos produktų gamyba užsiimančias įmones, elektros energijos gamyba, perdavimu, paskirstymu ir prekyba užsiimančias įmones, taip pat finansų įstaigas, privačius vaikų darželius ir oro transporto bendroves |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Norvegijos mokesčių administracija |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. balandžio 17 d.

Bylos Nr.

85047

Sprendimo Nr.

039/20/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Regionas

Visa Norvegijos teritorija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Su COVID-19 protrūkiu susijusi dotacijų schema, skirta įmonėms, kurios dėl COVID-19 protrūkio patiria didelių apyvartos nuostolių

Teisinis pagrindas

Aktas dėl laikinos subsidijų schemos, skirtos įmonėms, kurios patiria didelių apyvartos nuostolių

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Kompensuoti COVID-19 protrūkio įmonėms sukeltą žalą, siekiant užtikrinti užimtumą ir spartesnį ekonomikos atsigavimą po krizės

Pagalbos forma

Dotacijos

Biudžetas

Numatomas biudžetas – 50 mlrd. NOK.

Intensyvumas

100 %

Trukmė

Schema taikoma nuostoliams, patirtiems nuo 2020 m. kovo 1 d. iki 2020 m. gegužės 31 d.

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, išskyrus naftos gavyba ir naftos produktų gamyba užsiimančias įmones, elektros energijos gamyba, perdavimu, paskirstymu ir prekyba užsiimančias įmones, taip pat finansų įstaigas, privačius vaikų darželius ir oro transporto bendroves

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Norvegijos mokesčių administracija

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORVEGIJA

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/12

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2020 m. gegužės 1 d.

(Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL
   (1)

  10 straipsnį)

(2020/C 243/06)

Bazinės palūkanų normos apskaičiuojamos remiantis ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių su pakeitimais, padarytais 2008 m. gruodžio 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 788/08/COL, skyriumi dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo. Taikytinos orientacinės palūkanų normos apskaičiuojamos pagal Valstybės pagalbos gaires prie bazinės palūkanų normos pridedant atitinkamas maržas.

Islandijai ir Norvegijai nuo gegužės 1 d. taikomos bazinės palūkanų normos atnaujintos atsižvelgiant į išskirtines su COVID-19 pandemija susijusias aplinkybes.

Nustatytos tokios bazinės palūkanų normos:

| | Islandija | Lichtenšteinas | Norvegija |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuo 2020 m. gegužės 1 d. | 2,78 | –0,56 | 0,99 |

Islandija

Lichtenšteinas

Norvegija

Nuo 2020 m. gegužės 1 d.

2,78

–0,56

0,99

---

(1)  OL L 139, 2006 5 25, p. 37 ir OL EEE priedas Nr. 26/2006, 2006 5 25, p. 1.

---

Europos Komisija

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/13

---

Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų

Kvietimas teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2020 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas

(2020/C 243/07)

Norvegijos naftos ir energetikos ministerija, remdamasi 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalies a punktu, skelbia kvietimą teikti paraiškas naftos gavybos leidimams gauti.

Gavybos leidimai bus suteikiami tik Norvegijoje ar kitoje valstybėje, kuri yra Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) šalis, registruotoms akcinėms bendrovėms arba fiziniams asmenims, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra valstybėje, kuri yra EEE susitarimo šalis.

Bendrovėms, kurios neturi leidimų Norvegijos žemyniniame šelfe, gavybos leidimai gali būti išduoti, jei jos yra iš anksto patvirtintos kaip tinkamos būti leidimų Norvegijos žemyniniame šelfe turėtojomis.

Pavienes bendroves ir bendroves, teikiančias paraiškas kaip grupės dalis, ministerija traktuos vienodai. Pareiškėjai, teikiantys individualias paraiškas, arba pareiškėjai, teikiantys bendrą paraišką grupės vardu, bus laikomi paraiškos suteikti gavybos leidimą teikėju. Ministerija, remdamasi paraiškomis, kurias pateikė paraiškos teikėjų grupės ar pavieniai paraiškų teikėjai, gali nustatyti leidimo turėtojų grupių, kurioms suteikiamas naujas gavybos leidimas, sudėtį, be kita ko, pašalinti paraiškos teikėjus iš grupės ir įtraukti pavienius paraiškos teikėjus, taip pat paskirti tokių grupių operatorių.

Akcijų paketo dalis gamybos leidimui skiriama su sąlyga, kad leidimų turėtojai sudaro susitarimą dėl naftos gavybos ir (arba) žvalgybos veiklos, įskaitant bendros veiklos susitarimą ir susitarimą dėl transakcijų. Jei gavybos leidimas grindžiamas stratigrafiniu skirstymu, dviejų pagal stratigrafijos principą padalytų leidimų turėtojų taip pat bus prašoma sudaryti specialų bendros veiklos susitarimą, kuriuo bus reglamentuojami jų santykiai šiuo klausimu.

Pasirašydami pirmiau minėtus susitarimus, leidimų turėtojai įsteigs bendrą įmonę, kurioje jų akcijų paketo dalies dydis visą laiką bus toks pats kaip jų akcijų paketo dalis gavybos leidime.

Išduodant leidimų dokumentus daugiausia bus remiamasi dokumentais, susijusiais su 2019 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimu. Siekiama, kad potencialūs paraiškų teikėjai galėtų susipažinti su pagrindiniais bet kokių tvarkos pakeitimų aspektais prieš pradedant taikyti tuos pakeitimus.

Gavybos leidimo suteikimo kriterijai

Kad būtų skatinamas tinkamas išteklių valdymas, greita ir veiksminga naftos žvalgyba bei jos gavyba Norvegijos kontinentiniame šelfe, įskaitant leidimo grupių, kurios tai užtikrintų, sudarymą, nustatant akcijų paketo dalį gavybos leidimuose ir paskiriant operatorių turi būti taikomi šie kriterijai:

| a) | pareiškėjo geologinės žinios apie konkrečią geografinę vietovę ir leidimų gavėjų pasiūlymai, susiję su veiksminga naftos žvalgyba; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo geologinės žinios apie konkrečią geografinę vietovę ir leidimų gavėjų pasiūlymai, susiję su veiksminga naftos žvalgyba;

| b) | reikiamos techninės paraiškos teikėjo žinios ir tai, kaip šiomis žiniomis būtų galima veiksmingai prisidėti prie ekonomiškos žvalgybos ir, jei būtina, naftos gavybos konkrečioje geografinėje vietovėje; |
| --- | --- |

b)

reikiamos techninės paraiškos teikėjo žinios ir tai, kaip šiomis žiniomis būtų galima veiksmingai prisidėti prie ekonomiškos žvalgybos ir, jei būtina, naftos gavybos konkrečioje geografinėje vietovėje;

| c) | paraiškos teikėjo patirtis Norvegijos žemyniniame šelfe arba atitinkama lygiavertė patirtis kitose vietovėse; |
| --- | --- |

c)

paraiškos teikėjo patirtis Norvegijos žemyniniame šelfe arba atitinkama lygiavertė patirtis kitose vietovėse;

| d) | pareiškėjas yra pakankamai finansiškai pajėgus atlikti žvalgybą, jei būtina, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje; |
| --- | --- |

d)

pareiškėjas yra pakankamai finansiškai pajėgus atlikti žvalgybą, jei būtina, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje;

| e) | jei paraiškos teikėjas yra arba buvo gavybos leidimo turėtojas, ministerija gali atsižvelgti į bet kokį pareiškėjo, kaip leidimo turėtojo, parodytą neefektyvumą ar atskaitomybės stoką; gali būti atsižvelgiama ir į nacionalinio saugumo aspektus, jeigu ministerija nustato, kad tokie aspektai aktualūs; |
| --- | --- |

e)

jei paraiškos teikėjas yra arba buvo gavybos leidimo turėtojas, ministerija gali atsižvelgti į bet kokį pareiškėjo, kaip leidimo turėtojo, parodytą neefektyvumą ar atskaitomybės stoką; gali būti atsižvelgiama ir į nacionalinio saugumo aspektus, jeigu ministerija nustato, kad tokie aspektai aktualūs;

| f) | gavybos leidimai daugiausia bus išduodami bendrai įmonei, kurios bent vienas leidimo turėtojas yra kaip operatorius išgręžęs mažiausiai vieną žvalgybinį gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų; |
| --- | --- |

f)

gavybos leidimai daugiausia bus išduodami bendrai įmonei, kurios bent vienas leidimo turėtojas yra kaip operatorius išgręžęs mažiausiai vieną žvalgybinį gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų;

| g) | gavybos leidimai daugiausia bus išduodami dviem ar daugiau leidimo turėtojams, iš kurių bent vienas turi f punkte minėtą patirtį; |
| --- | --- |

g)

gavybos leidimai daugiausia bus išduodami dviem ar daugiau leidimo turėtojams, iš kurių bent vienas turi f punkte minėtą patirtį;

| h) | paskirtasis gavybos leidimų Barenco jūroje operatorius kaip operatorius turi būti išgręžęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų; |
| --- | --- |

h)

paskirtasis gavybos leidimų Barenco jūroje operatorius kaip operatorius turi būti išgręžęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų;

| i) | gavybos leidimų giliuosiuose vandenyse atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos žemyniniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos žemyninio šelfo ribų; Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs giliuosiuose vandenyse; |
| --- | --- |

i)

gavybos leidimų giliuosiuose vandenyse atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos žemyniniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos žemyninio šelfo ribų; Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs giliuosiuose vandenyse;

| j) | gavybos leidimų žvalgybiniams gręžiniams, kurių gręžimas susijęs su aukštu slėgiu ir (arba) aukšta temperatūra (angl. HTHP), atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas kitas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs aukšto slėgio ir (arba) aukštos temperatūros (angl. HTHP) sąlygomis. |
| --- | --- |

j)

gavybos leidimų žvalgybiniams gręžiniams, kurių gręžimas susijęs su aukštu slėgiu ir (arba) aukšta temperatūra (angl. HTHP), atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas kitas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs aukšto slėgio ir (arba) aukštos temperatūros (angl. HTHP) sąlygomis.

Blokai, dėl kurių galima teikti paraiškas

Gali būti teikiamos paraiškos dėl pagal gavybos leidimą vykdomos veiklos dalies, susijusios su blokais, kuriems iš anksto numatytoje vietovėje leidimų nėra išduota, kaip pavaizduota Norvegijos naftos direkcijos paskelbtame žemėlapyje. Paraiškas dėl ploto, kurio buvo atsisakyta iš anksto nustatytoje vietovėje, galima teikti po to, kai, remiantis atnaujintais žemėlapiais, apie atsisakymą paskelbiama Norvegijos naftos direktorato interneto svetainėje esančiuose interaktyviuose žemėlapiuose Factmaps.

Kiekviename gavybos leidime gali būti nurodytas vienas arba daugiau blokų ar jų dalių. Paraiškos teikėjų prašoma, kad paraiškose jie nurodytų tik tas vietoves, kurias pažymėjo žemėlapyje kaip tyrinėtinas.

Visą pranešimo tekstą, įskaitant išsamius galimų vietovių žemėlapius galima rasti Norvegijos naftos direktorato interneto svetainėje www.npd.no/apa2020.

Paraiškos naftos gavybos leidimams gauti teikiamos elektroniniu būdu, pvz., per L2S, adresu:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

Kopija pateikiama elektroniniu būdu, pvz., per L2S, adresu:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 STAVANGER |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

N-4003 STAVANGER

NORWAY

Terminas: 2020 m. rugsėjo 22 d. 12:00 val.

Naftos gavybos leidimus 2020 m. iš anksto nustatytose Norvegijos kontinentinio šelfo vietovėse planuojama išduoti 2021 m. pirmą ketvirtį.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/15

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 243/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Bosch Thermotechnick GmbH“ (toliau – „Bosch TT“, Vokietija), priklausančia „Bosch Group“, kurios galutinę kontrolę vykdo „Robert Bosch GmbH“, |
| --- | --- |

—

„Bosch Thermotechnick GmbH“ (toliau – „Bosch TT“, Vokietija), priklausančia „Bosch Group“, kurios galutinę kontrolę vykdo „Robert Bosch GmbH“,

| — | „Electra Consumer Products Ldt“ (toliau – ECP, Izraelis), priklausančia ELCO grupei, kurios galutinę kontrolę vykdo Elco Ltd., |
| --- | --- |

—

„Electra Consumer Products Ldt“ (toliau – ECP, Izraelis), priklausančia ELCO grupei, kurios galutinę kontrolę vykdo Elco Ltd.,

| — | Electra Industries Ldt. (Izraelis). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Izraelis).

Įmonės „Bosch TT“ ir ECP įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos įmonės „Electra Industries Ldt“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Bosch TT“: efektyviai energiją vartojančių šildymo gaminių ir karšto vandens sistemų gamyba, |
| --- | --- |

—

„Bosch TT“: efektyviai energiją vartojančių šildymo gaminių ir karšto vandens sistemų gamyba,

| — | ECP: vartojimo elektros produktų gamyba ir platinimas, telekomunikacijų paslaugos ir investicinis turtas, |
| --- | --- |

—

ECP: vartojimo elektros produktų gamyba ir platinimas, telekomunikacijų paslaugos ir investicinis turtas,

| — | „Electra Industries Ldt.“: gyvenamųjų patalpų oro kondicionierių ir jų priedų, centrinių oro vėdinimo vandens terminalų, šilumos siurblių „oras-vanduo“ ir komponentų kūrimas, gamyba ir tiekimas pirminės įrangos gamintojų klientams. |
| --- | --- |

—

„Electra Industries Ldt.“: gyvenamųjų patalpų oro kondicionierių ir jų priedų, centrinių oro vėdinimo vandens terminalų, šilumos siurblių „oras-vanduo“ ir komponentų kūrimas, gamyba ir tiekimas pirminės įrangos gamintojų klientams.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/17

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 243/09)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Allianz SE“ (toliau – „Allianz“, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„Allianz SE“ (toliau – „Allianz“, Vokietija),

| — | „BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A.“ (toliau – BASR, Ispanija), kontroliuojama įmonės „BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros“ (toliau – BBVA, Ispanija) |
| --- | --- |

—

„BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A.“ (toliau – BASR, Ispanija), kontroliuojama įmonės „BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros“ (toliau – BBVA, Ispanija)

„Allianz“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės BASR kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Allianz“: pasaulinė finansinių paslaugų teikėja, daugiausia susijusi su gyvybės ir ne gyvybės draudimu ir turto valdymu; |
| --- | --- |

—

„Allianz“: pasaulinė finansinių paslaugų teikėja, daugiausia susijusi su gyvybės ir ne gyvybės draudimu ir turto valdymu;

| — | BASR: BBVA ne gyvybės (ir ne sveikatos) bendroji draudimo veikla Ispanijoje ir esama BBVA namų ūkių draudimo linija Portugalijoje. |
| --- | --- |

—

BASR: BBVA ne gyvybės (ir ne sveikatos) bendroji draudimo veikla Ispanijoje ir esama BBVA namų ūkių draudimo linija Portugalijoje.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/18

---

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

(2020/C 243/10)

Europos Komisija patvirtino šį nereikšmingą pakeitimą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą (1).

Su šio nereikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiška galima susipažinti Komisijos duomenų bazėje „eAmbrosia“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„CASTAÑA DE GALICIA“

ES Nr. PGI-ES-0609-AM01–.2020 1 31

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas

„Castaña de Galicia“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Ispanija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.6 klasė. Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Saugoma geografine nuoroda „Castaña de Galicia“ žymimi tik valgomųjų kaštainių (Castanea sativa, Mill.) Galisijos vietos veislių vaisiai, skirti žmonėms vartoti ir parduodami švieži arba užšaldyti.

Šias veisles sudaro vietos kilmės ekotipai, per ilgą laiką žemdirbių išvesti atliekant atranką, kad pagerėtų derlingumas ir produkcijos kokybė. Šių veislių morfologija ir genetinės ypatybės yra išsamiai ištyrinėtos ir aprašytos, palyginti su kitose Ispanijos, Portugalijos ir Prancūzijos gamybos vietovėse auginamų ekotipų savybėmis. Šios veislės laikomos biologinės ir genetinės įvairovės išsaugojimui itin svarbaus augalų genetinio paveldo dalimi ir todėl teisiškai apibrėžtos kaip saugotinos veislės.

Puoselėjant Galisijoje išsaugotus tradicinius kaštainių auginimo metodus laikui bėgant buvo galima atrinkti keletą homogeniškų vietos veislių, dėl kurių Galisijos kaštainiai įgijo gerą vardą.

„Castaña de Galicia“ būdingos savybės:

| — | plonas, rudas ir blizgus apyvaisis, |
| --- | --- |

—

plonas, rudas ir blizgus apyvaisis,

| — | lukštas (membrana) plonas, truputį įsiterpęs į sėklą ir lengvai atsiskiria lupant, |
| --- | --- |

—

lukštas (membrana) plonas, truputį įsiterpęs į sėklą ir lengvai atsiskiria lupant,

| — | saldaus skonio ir standžios, nemiltingos struktūros, |
| --- | --- |

—

saldaus skonio ir standžios, nemiltingos struktūros,

| — | nuskinto vaisiaus drėgnis – 50–60 %, |
| --- | --- |

—

nuskinto vaisiaus drėgnis – 50–60 %,

| — | paprastai vienoje dėžutėje būna ne daugiau kaip 3 vaisiai, |
| --- | --- |

—

paprastai vienoje dėžutėje būna ne daugiau kaip 3 vaisiai,

| — | vidutinis angliavandenių kiekis –59,5 % sausosios medžiagos. Ši vertė yra didesnė už kitose Ispanijos vietovėse išaugintų kaštainių angliavandenių kiekį, |
| --- | --- |

—

vidutinis angliavandenių kiekis –59,5 % sausosios medžiagos. Ši vertė yra didesnė už kitose Ispanijos vietovėse išaugintų kaštainių angliavandenių kiekį,

| — | labai nedaug vaisių su įtrūkimais (4,5 %) ir perskirtu branduoliu (2,1 %). Šiuos du rodiklius lyginant su kitose Ispanijos vietovėse išaugintų kaštainių rodikliais, Galisijos kaštainiai pasižymi mažiausia bendra verte. |
| --- | --- |

—

labai nedaug vaisių su įtrūkimais (4,5 %) ir perskirtu branduoliu (2,1 %). Šiuos du rodiklius lyginant su kitose Ispanijos vietovėse išaugintų kaštainių rodikliais, Galisijos kaštainiai pasižymi mažiausia bendra verte.

Tai yra vidutinės Galisijos kaštainius apibūdinančių rodiklių vertės, o toliau pateikiamos savybės, kuriomis turi pasižymėti nuskinti ir SGN „Castaña de Galicia“ žymimi vaisiai:

| — | drėgnis – ne mažesnis nei 50 %, tačiau ne didesnis nei 60 %, |
| --- | --- |

—

drėgnis – ne mažesnis nei 50 %, tačiau ne didesnis nei 60 %,

| — | ne daugiau kaip 12 % vaisių perskirtu branduoliu, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 12 % vaisių perskirtu branduoliu,

| — | angliavandenių – ne mažiau kaip 55 %, |
| --- | --- |

—

angliavandenių – ne mažiau kaip 55 %,

| — | vieną kilogramą sudaro ne daugiau kaip 120 šviežių vaisių arba 200 užšaldytų vaisių. |
| --- | --- |

—

vieną kilogramą sudaro ne daugiau kaip 120 šviežių vaisių arba 200 užšaldytų vaisių.

Kiekvienoje SGN „Castaña de Galicia“ pakuotėje gali būti ne daugiau kaip 5 % šių specifikacijų neatitinkančių vaisių.

Užšaldant siekiama tik pratęsti produkto galiojimo terminą. Šis procesas nėra perdirbimo procesas siaurąja prasme, nes švieži ir užšaldyti vaisiai pasižymi tomis pačiomis pirmiau nurodytomis fizinėmis, cheminėmis ir juslinėmis savybėmis.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Išskyrus kaštainių auginimą, nustatytoje geografinėje vietovėje neprivaloma atlikti jokių kitų gamybos veiksmų.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

SGN „Castaña de Galicia“ žymimi kaštainiai šviežių produktų rinkoje parduodami tinkleliuose, rafijos arba audinio pakuotėse. Užšaldyti produktai pakuojami į pakuotes, pagamintas iš medžiagų, galiojančiais teisės aktais leidžiamų naudoti maisto pramonėje. Abiem atvejais leistinas svoris yra 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg ir 25 kg. Gali būti leidžiamas ir kitoks svoris, jei toks pakavimas nekenkia produkto kokybei.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Su SGN „Castaña de Galicia“ parduodami kaštainiai ženklinami kiekvieno gamintojo ir (arba) pakuotojo etikete ir saugomos geografinės nuorodos etikete su saugomos geografinės nuorodos logotipu.

Prekės etiketėje ir SGN nuorodos etiketėje privalomas įrašas „Indicación Geográfica Protegida „Castaña de Galicia“.

Perdirbtų produktų (kaštainių tyrės, kremo, kaštainių sirupe, kaštainių alkoholyje, cukruotų kaštainių, šokoladinių saldainių iš cukruotų kaštainių ir kt.) etiketėse galima nurodyti, kad produktui gaminti naudoti SGN „Castaña de Galicia“ kaštainiai, jei žaliava atitinka specifikacijoje nustatytus reikalavimus.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Saugomos geografinės nuorodos „Castaña de Galicia“ geografinė vietovė apima Galisijos autonominio regiono dalį, kurios vakarinė riba yra Dorsal gallega, o šiaurinė riba – Sierra del Xistral kalnai.

Administraciniu požiūriu auginimo vietovei priklauso:

| — | A Korunjos provincijos Tera de Melidės apskritis ir Arsua apskrities Arsua ir Boimorto savivaldybės, |
| --- | --- |

—

A Korunjos provincijos Tera de Melidės apskritis ir Arsua apskrities Arsua ir Boimorto savivaldybės,

| — | visa Lugo provincija, išskyrus šias savivaldybes: O Vicedo, Viveiro, Xove y Cervo (apskritis – Mariña Occidental), Burela y Foz (apskritis – Mariña Central), Barreiros y Ribadeo (apskritis – Mariña Oriental), |
| --- | --- |

—

visa Lugo provincija, išskyrus šias savivaldybes: O Vicedo, Viveiro, Xove y Cervo (apskritis – Mariña Occidental), Burela y Foz (apskritis – Mariña Central), Barreiros y Ribadeo (apskritis – Mariña Oriental),

| — | visos Ourensės provincijos savivaldybės, |
| --- | --- |

—

visos Ourensės provincijos savivaldybės,

| — | Pontevedros provincijos apskritys: Tabeirós-Terra de Montes y Deza; savivaldybės: Cotobade, A Lama, Campo Lameiro (Pontevedros apskritis), Cuntis (Kaldo apskritis). |
| --- | --- |

—

Pontevedros provincijos apskritys: Tabeirós-Terra de Montes y Deza; savivaldybės: Cotobade, A Lama, Campo Lameiro (Pontevedros apskritis), Cuntis (Kaldo apskritis).

| — | Ši auginimo vietovė nustatyta atsižvelgiant į kaštainiams auginti tinkamiausias kritulių, temperatūros, temperatūros ir kritulių svyravimo, hipsometrines ir dirvožemio sąlygas. |
| --- | --- |

—

Ši auginimo vietovė nustatyta atsižvelgiant į kaštainiams auginti tinkamiausias kritulių, temperatūros, temperatūros ir kritulių svyravimo, hipsometrines ir dirvožemio sąlygas.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Nustatytos geografinės vietovės klimato sąlygos yra palankios Galisijos kaštainiams ir puikios kokybės vaisiams auginti. Aukštą produkto kokybę visų pirma lemia švelni temperatūra vaisiui vystantis ir nokstant ir santykinis vietovės drėgnis, dėl kurio vaisius sukaupia daug drėgmės.

Išsamesnis SGN vietovės ypatumų, tiesiogiai susijusių su parametrais, kurie laikomi tinkamiausiais kaštainiams auginti, aprašas:

| — | Krituliai. Auginimo vietovėje daug lyja, per metus iškrenta apie 1 000 mm kritulių, tačiau vasarą būna ir nedidelių sausrų, kurios baigiasi rugsėjo mėnesį. Šios dvi aplinkybės ypač lemia kaštainių kokybę. Auginimo vietovei nepriskiriamos arčiausiai kranto esančios Galisijos teritorijos, kuriose viršijamos šios vaisiams auginti palankios rekomenduojamos vertės. |
| --- | --- |

—

Krituliai. Auginimo vietovėje daug lyja, per metus iškrenta apie 1 000 mm kritulių, tačiau vasarą būna ir nedidelių sausrų, kurios baigiasi rugsėjo mėnesį. Šios dvi aplinkybės ypač lemia kaštainių kokybę. Auginimo vietovei nepriskiriamos arčiausiai kranto esančios Galisijos teritorijos, kuriose viršijamos šios vaisiams auginti palankios rekomenduojamos vertės.

| — | Temperatūra. Vidutinė metinė vietovės temperatūra yra 6–14 °C, tai atitinka kaštainiams rekomenduojamą temperatūrą (3–16 °C), o aukšta temperatūra vasarą skatina vaisių vystymąsi ir nokimą. |
| --- | --- |

—

Temperatūra. Vidutinė metinė vietovės temperatūra yra 6–14 °C, tai atitinka kaštainiams rekomenduojamą temperatūrą (3–16 °C), o aukšta temperatūra vasarą skatina vaisių vystymąsi ir nokimą.

| — | Temperatūros ir kritulių svyravimas. Rytinėje Galisijos dalyje fiksuojami temperatūros ir kritulių svyravimai puikiai tinka kaštainiams auginti, nes jie geriausiai auga vietovėse, kurių vidutinis drėgnis gana aukštas, tačiau ne per didelis (per didelė drėgmė skatina ligų, pavyzdžiui, puvinio ir vėžio, atsiradimą). |
| --- | --- |

—

Temperatūros ir kritulių svyravimas. Rytinėje Galisijos dalyje fiksuojami temperatūros ir kritulių svyravimai puikiai tinka kaštainiams auginti, nes jie geriausiai auga vietovėse, kurių vidutinis drėgnis gana aukštas, tačiau ne per didelis (per didelė drėgmė skatina ligų, pavyzdžiui, puvinio ir vėžio, atsiradimą).

| — | Hipsometrija. Nustatytos vietovės aukštis labiausiai tinka kaštainiams augti (400–900 m, tačiau neviršija 1 200 m). |
| --- | --- |

—

Hipsometrija. Nustatytos vietovės aukštis labiausiai tinka kaštainiams augti (400–900 m, tačiau neviršija 1 200 m).

| — | Dirvožemis ir litologija. Didžiausia dalis paviršiaus yra ant granito ir metamorfinių (įvairių rūšių skalūno) uolienų susidarę purūs, daug organinių medžiagų turintys dirvožemiai, kurių pH nedidelis, o aktyviųjų klinčių nedaug. Tokie dirvožemiai laikomi tinkamiausiais kaštainiams auginti. |
| --- | --- |

—

Dirvožemis ir litologija. Didžiausia dalis paviršiaus yra ant granito ir metamorfinių (įvairių rūšių skalūno) uolienų susidarę purūs, daug organinių medžiagų turintys dirvožemiai, kurių pH nedidelis, o aktyviųjų klinčių nedaug. Tokie dirvožemiai laikomi tinkamiausiais kaštainiams auginti.

Kaštainis – didelės gamtinės vertės kultūra, puikiai prisitaikiusi prie vyraujančių vidinės Galisijos aukštųjų ir vidutinio aukščio kalnų dirvožemio ir klimato sąlygų. Agronominiu požiūriu šią kultūrą čia auginti palankiausia. Pati teritorijos tvarkymo istorinė raida ir teritorijos panaudojimo formos (auga greitai augančios medžių rūšys, auginami kukurūzai arba bulvės) tapo papildomu veiksniu, kuris padėjo nustatyti minėtos geografinės vietovės ribas.

5.2.   Produkto ypatumai

Galisijos kaštainių ypatumus lemia ne tik 5.1 punkte nurodytos jiems auginti palankios auginimo vietovės dirvožemio ir klimato sąlygos, bet ir šimtmečius trukusi Galisijos žemdirbių „soutos“ giraitėse (šis žodis reiškia tokio paties arba panašaus amžiaus medžių, kuriems taikomi vienodi auginimo metodai, giraites) vykdyta atranka. Puoselėjant tradicinius kruopščius auginimo metodus svarbus žmogiškasis veiksnys – nuolatinio derlingiausių ir geriausios kokybės veislių atrankos proceso varomoji jėga. Šio proceso rezultatas – keletas vietos ekotipų, iš kurių šiandien auginami puikios kokybės Galisijos kaštainiai. Dėl visų šių veiksnių sąveikos Galisijos kaštainiai tapo žinomi ir įgijo dabartinį gerą vardą.

Vis dar naudojamas kaštainių auginimo „soutos“ giraitėse būdas ne tik parodo Galisijos kaštainių auginimo kultūros ir tradicijų ryšį, tačiau svarbus ir tuo, kad iš „soutos“ gaunama augalinė medžiaga naujoms kaštainių giraitėms, auginamoms taikant šiuolaikinius metodus.

Galisijos kaštainiai nuo kitose vietovėse auginamų kaštainių skiriasi šiomis ypatybėmis:

| — | plonu lukštu, dėl kurio šiuos vaisius žymiai paprasčiau nulupti, |
| --- | --- |

—

plonu lukštu, dėl kurio šiuos vaisius žymiai paprasčiau nulupti,

| — | mažu vaisių su perskirtu branduoliu kiekiu. Dėl to, kaip ir dėl ankstesniame punkte minėtos ypatybės, vaisius lengva nulupti, |
| --- | --- |

—

mažu vaisių su perskirtu branduoliu kiekiu. Dėl to, kaip ir dėl ankstesniame punkte minėtos ypatybės, vaisius lengva nulupti,

| — | dideliu drėgniu – šis kriterijus itin svarbus, kai vaisiai vartojami švieži ir gaminant perdirbtus produktus, |
| --- | --- |

—

dideliu drėgniu – šis kriterijus itin svarbus, kai vaisiai vartojami švieži ir gaminant perdirbtus produktus,

| — | mažu vaisių su įtrūkimais kiekiu, todėl rūšiuojant susidaro nedaug atliekų, |
| --- | --- |

—

mažu vaisių su įtrūkimais kiekiu, todėl rūšiuojant susidaro nedaug atliekų,

| — | dideliu krakmolo kiekiu, dėl kurio krakmolui virstant cukrumi (nokimo metu vykstant natūraliai hidrolizei ir terminiais procesais atliekant hidrolizę) vaisių skonis tampa saldesnis. |
| --- | --- |

—

dideliu krakmolo kiekiu, dėl kurio krakmolui virstant cukrumi (nokimo metu vykstant natūraliai hidrolizei ir terminiais procesais atliekant hidrolizę) vaisių skonis tampa saldesnis.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Laukiniai kaštainiai Galisijoje augo nuo pleistoceno epochos, o romėnų valdymo laikais jie pradėti kultūrinti ir auginti. Viduramžiais naują impulsą šiai kultūrai suteikė dvasininkija ir diduomenė, išpopuliarinusios kaštainių auginimą, kuris buvo glaudžiai susijęs su vynuogių auginimu.

Aukštos kokybės vietos kaštainių veislių, paprastai tinkamų medienai ruošti ir vaisiams išauginti, atranka ir dauginimu užsiimama nuo senų laikų. Be to, istoriškai susiklostė, kad Galisijos gyventojai pasiskirstę plačiai, beveik visoje regiono teritorijoje (pajūrio, centrinių aukštumų, slėnių ir kalnų zonose), o tai paskatino keleto skirtingomis su vietove susijusiomis savybėmis pasižyminčių veislių atranką. Šios veislės puikiai prisitaikiusios prie dirvos ir klimato sąlygų, jų vaisių branduoliai retai būna perskirti, yra tinkamo dydžio, su nedaug įtrūkimų ir pan.

Kaštainis yra puikiai prisitaikęs prie nustatytos vietovės aplinkos sąlygų (geografinės vietovės ypatybių), todėl produktas labai aukštos kokybės; ją lemia tinkamai išsivysčiusi medžių veislė ir kokybiški vaisiai. Be to, dėl kaštainių augimo ir nokimo metu vyraujančios vidutinės temperatūros ir auginimo vietovei būdingo didelio santykinio drėgnio vaisiai pasižymi dideliu drėgniu. Šis veiksnys itin svarbus, kai jie vartojami švieži ar naudojami kaip perdirbamų produktų žaliava.

Tradiciškai Galisijos kaštainiai buvo auginami „soutos“ giraitėse. Taikydami šį auginimo modelį žemdirbiai palaipsniui vykdė kaštainių atranką ir kultūrinimą, siekdami kuo didesnio derlingumo ir vaisių kokybės. Taip išvesta keletas vietos ekotipų, iš kurių kilo šiuo metu auginamos vietos veislės, vedančios puikios kokybės ir gerą vardą įgijusius Galisijos kaštainius.

Gerą Galisijos kaštainių vardą liudija jų padėtis Ispanijos rinkos prekybos srautuose. NET kai kurie kitose vietovėse užauginti kaštainiai parduodami pažymėti kaip Galisijos kaštainiai – tokie jie yra žinomi. Iš daugelio bibliografinių nuorodų, kuriomis grindžiama istorinė Galisijos kaštainių reputacija, galima paminėti:

| — | Galisijos vienuolynuose saugoma daug dokumentų, liudijančių apie Galisijos kaštainių svarbą viduramžiais. Šie dokumentai nurodyti įvairiuose leidiniuose, įskaitant M. Lucas Álvarezo knygą „El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad MEDIA“ ir P. Lucas Domínguezo knygą „El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad MEDIA: Estudio y Documentos“, taip pat M. Romaní Martínezo knygą „Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira“. |
| --- | --- |

—

Galisijos vienuolynuose saugoma daug dokumentų, liudijančių apie Galisijos kaštainių svarbą viduramžiais. Šie dokumentai nurodyti įvairiuose leidiniuose, įskaitant M. Lucas Álvarezo knygą „El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad MEDIA“ ir P. Lucas Domínguezo knygą „El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad MEDIA: Estudio y Documentos“, taip pat M. Romaní Martínezo knygą „Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira“.

| — | Aleksandras Diuma Galisijos kaštainių kokybę mini 1847 m. parašytoje kelionių prisiminimų knygoje „Nuo Paryžiaus iki Kadiso“. |
| --- | --- |

—

Aleksandras Diuma Galisijos kaštainių kokybę mini 1847 m. parašytoje kelionių prisiminimų knygoje „Nuo Paryžiaus iki Kadiso“.

| — | Abelis Bouhier knygoje „La Galice: essai géographique d’analyse et d’interprétation d’un vieux complexe agraire“ teigia, kad kaštainių giraitės yra vienas svarbiausių Galisijos žemės ūkio kraštovaizdžio elementų. |
| --- | --- |

—

Abelis Bouhier knygoje „La Galice: essai géographique d’analyse et d’interprétation d’un vieux complexe agraire“ teigia, kad kaštainių giraitės yra vienas svarbiausių Galisijos žemės ūkio kraštovaizdžio elementų.

| — | Randama daug nuorodų apie šventę, vadinamą „fiesta del magosto“ (daugelyje visos Galisijos vietovių švenčiama populiari šventė, kurios simbolis yra kaštainiai), pavyzdžiui, 1865 m. Manuelio Murguía knygoje „Historia de Galicia“. |
| --- | --- |

—

Randama daug nuorodų apie šventę, vadinamą „fiesta del magosto“ (daugelyje visos Galisijos vietovių švenčiama populiari šventė, kurios simbolis yra kaštainiai), pavyzdžiui, 1865 m. Manuelio Murguía knygoje „Historia de Galicia“.

| — | Galisijos kaštainiai yra labai svarbi gastronominės kultūros dalis, kaip matyti iš Manuelio Puga y Parga (1874–1917 m.) knygoje „La Cocina Práctica“ (1905) pateiktų receptų arba Álvaro Cunqueiro knygoje „La Cocina Gallega“ (1973) pateiktų patiekalų aprašymų. |
| --- | --- |

—

Galisijos kaštainiai yra labai svarbi gastronominės kultūros dalis, kaip matyti iš Manuelio Puga y Parga (1874–1917 m.) knygoje „La Cocina Práctica“ (1905) pateiktų receptų arba Álvaro Cunqueiro knygoje „La Cocina Gallega“ (1973) pateiktų patiekalų aprašymų.

Dar vieną netiesioginį Galisijos kaštainių populiarumo ir gero vardo įrodymą galima gauti analizuojant interneto paieškos pagal žodžius „Galisijos kaštainiai“ rezultatus ir lyginant juos su informacijos apie kitose vietovėse išaugintus kaštainius paieškų rezultatais. Pavyzdžiui, 2008 m. lapkričio 20 d. Google užklausos pagal žodžius „castaña/s gallega/s“ (ispanų kalba) ir „castaña/s galega/s“ (galisų kalba) rezultatų rasta 5 600, o ieškant pagal žodžius „castanã/s española/s“ – mažiau nei 200 rezultatų, kaštainių iš kitų vietovių (Astūrijos, Andalūzijos ar Estremadūros) – mažiau nei po 20 rezultatų.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/23

---

Pranešimas apie prašymą dėl Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikomumo

Perkančiojo subjekto prašymas. Įgyvendinimo aktų priėmimo laikotarpio pratęsimas

(2020/C 243/11)

2018 m. kovo 1 d. Komisija gavo prašymą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (1) 35 straipsnį. Pirmoji darbo diena po prašymo gavimo buvo 2018 m. kovo 2 d., o Komisijai skirtas pradinis laikotarpis priimti sprendimą dėl šio prašymo buvo 145 darbo dienos.

Šį prašymą pateikė „Finavia Oyj“ ir jis susijęs su veikla, susijusia su komercinių paslaugų teikimu skrydžių keleiviams Helsinkio oro uoste Suomijoje. Atitinkami pranešimai buvo paskelbti 2018 m. kovo 28 d. OL C 114 21 puslapyje, 2018 m. spalio 5 d. OL C 359 9 puslapyje ir 2020 m. birželio 25 d. OL C 211 3 puslapyje. Terminas buvo pratęstas iki 2020 m. liepos 8 d.

Pagal Direktyvos 2014/25/ES IV priedo 1 dalies ketvirtą pastraipą Komisija gali pratęsti nustatytą laikotarpį, jei tam pritaria atitinkamą prašymą taikyti išimtį pateikę subjektai. Atsižvelgiant į poreikį toliau vertinti prašymą ir gavus „Finavia Oyj“ sutikimą, laikotarpis, per kurį Komisija gali priimti sprendimą dėl šio prašymo, sustabdomas iki 2020 m. rugsėjo 30 d. Tai nedaro poveikio galimybei dar kartą sustabdyti arba pratęsti terminą.

---

(1)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB, OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

---

| 2020 7 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 243/24

---

Pranešimas, skirtas NOOR WALI MEHSUD, kurio vardas ir pavardė įtraukti į sąrašą, nurodytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida organizacijomis, 2, 3 ir 7 straipsniuose, remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1082

(2020/C 243/12)

1.

Į šį JT komiteto parengtą sąrašą įtraukti:

| — | organizacijos ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida, |
| --- | --- |

—

organizacijos ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida,

| — | su organizacijomis ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida susiję fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai, įstaigos ir grupės, |
| --- | --- |

—

su organizacijomis ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida susiję fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai, įstaigos ir grupės,

| — | juridiniai asmenys, subjektai ir įstaigos, nuosavybės teise priklausantys bet kuriam iš išvardytų susijusių asmenų, subjektų, įstaigų ir grupių, jų valdomi arba kitaip juos remiantys. |
| --- | --- |

—

juridiniai asmenys, subjektai ir įstaigos, nuosavybės teise priklausantys bet kuriam iš išvardytų susijusių asmenų, subjektų, įstaigų ir grupių, jų valdomi arba kitaip juos remiantys.

Veiksmais arba veikla, liudijančiais, kad asmuo, grupė, susivienijimas arba subjektas yra susiję su organizacijomis ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida, laikoma:

| a) | dalyvavimas finansuojant, planuojant, lengvinant, rengiant arba vykdant veiksmus arba veiklą, vykdomus ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida arba bet kurio jų padalinio, filialo, nuo jų atskilusios grupės arba iš jų kilusios organizacijos, kartu su jais, jų naudai arba juos remiant; |
| --- | --- |

a)

dalyvavimas finansuojant, planuojant, lengvinant, rengiant arba vykdant veiksmus arba veiklą, vykdomus ISIL („Da’esh“) ir Al-Qaida arba bet kurio jų padalinio, filialo, nuo jų atskilusios grupės arba iš jų kilusios organizacijos, kartu su jais, jų naudai arba juos remiant;

| b) | ginklų ir susijusių medžiagų tiekimas, pardavimas arba perdavimas bet kuriam iš paminėtųjų; |
| --- | --- |

b)

ginklų ir susijusių medžiagų tiekimas, pardavimas arba perdavimas bet kuriam iš paminėtųjų;

| c) | žmonių verbavimas bet kuriam iš jų; arba |
| --- | --- |

c)

žmonių verbavimas bet kuriam iš jų; arba

| d) | kitokie bet kurio iš jų rėmimo veiksmai arba veikla. |
| --- | --- |

d)

kitokie bet kurio iš jų rėmimo veiksmai arba veikla.

2.

NOOR WALI MEHSUD gali bet kuriuo metu JT ombudsmenui pateikti prašymą kartu su visais patvirtinamaisiais dokumentais, kad sprendimas dėl jo įtraukimo į minėtą JT sąrašą būtų persvarstytas. Tokie prašymai turėtų būti siunčiami šiuo adresu:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 2129632671 |
| Faksas +1 2129631300/3778 |
| E. paštas ombudsperson@un.org |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Faksas +1 2129631300/3778

E. paštas ombudsperson@un.org

Daugiau informacijos galima rasti adresu

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting.

3.

Į I priedą įtrauktiems asmenims ir subjektams taikomos šios Reglamente (EB) Nr. 881/2002 nustatytos priemonės:

| 1) | visų atitinkamiems asmenims ir subjektams nuosavybės teise priklausančių, jų valdomų arba laikomų lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, draudimas (visiems) tiesiogiai arba netiesiogiai teikti atitinkamiems asmenims ir subjektams arba jų naudai lėšų ir ekonominių išteklių (2 ir 2a straipsniai); |
| --- | --- |

1)

visų atitinkamiems asmenims ir subjektams nuosavybės teise priklausančių, jų valdomų arba laikomų lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, draudimas (visiems) tiesiogiai arba netiesiogiai teikti atitinkamiems asmenims ir subjektams arba jų naudai lėšų ir ekonominių išteklių (2 ir 2a straipsniai);

| 2) | draudimas tiesiogiai ar netiesiogiai duoti, parduoti, teikti ar perduoti su karine veikla susijusius techninius patarimus, pagalbą ar mokymą bet kuriam iš atitinkamų asmenų (3 straipsnis). |
| --- | --- |

2)

draudimas tiesiogiai ar netiesiogiai duoti, parduoti, teikti ar perduoti su karine veikla susijusius techninius patarimus, pagalbą ar mokymą bet kuriam iš atitinkamų asmenų (3 straipsnis).

4.

| European Commission |
| --- |
| „Restrictive measures“ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

„Restrictive measures“

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Atitinkamų asmenų ir subjektų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę užginčyti Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1082/2020 Europos Sąjungos Bendrajame Teisme Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnio ketvirtoje ir šeštoje pastraipose nustatytomis sąlygomis.

6.

Siekiant tvarkos į I priedą įtrauktų asmenų ir subjektų dėmesys atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, išvardytoms Reglamento (EB) Nr. 881/2002 II priede, siekdami gauti leidimą naudotis įšaldytomis lėšomis ir ekonominiais ištekliais būtiniausiems poreikiams patenkinti arba konkretiems mokėjimams atlikti, kaip nustatyta to reglamento 2a straipsnyje.

---

(1)  OL L 255, 2016 9 21, p. 25.

1

(2)  OL L 238, 2020 7 23, p. 82.

2

(3)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

3

---