# Den Europæiske Unions C 243/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 243 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang23. juli 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 243

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang23. juli 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2020/C 243/01 | Rådets henstilling af 20. juli 2020 om den økonomiske politik i euroområdet | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2020/C 243/01

Rådets henstilling af 20. juli 2020 om den økonomiske politik i euroområdet

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 243/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9803 — SAZKA Group/OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 243/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9803 — SAZKA Group/OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 243/03 | Euroens vekselkurs — 22. juli 2020 | 9 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2020/C 243/04 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 10 |
| 2020/C 243/05 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 11 |
| 2020/C 243/06 | EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter, referencesatser og kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder for EFTA-staterne pr. 1. maj 2020
  (Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte, og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004
  ) | 12 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 243/07 | Meddelelse fra Norge vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter Meddelelse om indkaldelse af ansøgninger om oliekoncessioner på den norske kontinentalsokkel — Tildelinger i forhåndsdefinerede områder 2020 | 13 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 243/03

Euroens vekselkurs — 22. juli 2020

9

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2020/C 243/04

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

10

2020/C 243/05

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

11

2020/C 243/06

EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter, referencesatser og kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder for EFTA-staterne pr. 1. maj 2020
  (Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte, og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004
  )

(Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte, og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004

12

Europa-Kommissionen

2020/C 243/07

Meddelelse fra Norge vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter Meddelelse om indkaldelse af ansøgninger om oliekoncessioner på den norske kontinentalsokkel — Tildelinger i forhåndsdefinerede områder 2020

13

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 243/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 17 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 243/10 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 18 |
| 2020/C 243/11 | Meddelelse om anmodning vedrørende anvendelsen af artikel 34 i direktiv 2014/25/EU Anmodning indgivet af en ordregivende enhed — Forlængelse af fristen for vedtagelse af gennemførelsesretsakter | 23 |
| 2020/C 243/12 | Meddelelse til NOOR WALI MEHSUD, som ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1082 er føjet til den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne | 24 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 243/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

17

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 243/10

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

18

2020/C 243/11

Meddelelse om anmodning vedrørende anvendelsen af artikel 34 i direktiv 2014/25/EU Anmodning indgivet af en ordregivende enhed — Forlængelse af fristen for vedtagelse af gennemførelsesretsakter

23

2020/C 243/12

Meddelelse til NOOR WALI MEHSUD, som ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1082 er føjet til den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 20. juli 2020

om den økonomiske politik i euroområdet

(2020/C 243/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136 sammenholdt med artikel 121, stk. 2,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Der er fortsat fremgang i euroområdet, men der er indbyrdes sammenhængende risici og usikkerhed knyttet til udviklingen. Desuden lurer risikoen for en længere periode med lav vækst og inflation drevet af svag produktivitet og aldrende befolkninger. Produktionsgabet er blevet positivt siden 2017 og lå på 0,7 % af det potentielle bruttonationalprodukt (BNP) i 2018, men den potentielle vækst forventes at forblive under niveauet fra før krisen (3). Den underliggende inflation lå mellem 1-11⁄2 % i 2018 og 2019 og forventes at forblive på ca. 11⁄2 % i 2020 og 2021. Arbejdsmarkedsindikatorerne forbedres fortsat, om end i et langsommere tempo, og væksten i beskæftigelsen forventes at aftage yderligere, ligesom der stadig er udfordringer med hensyn til jobkvalitet. Efter flere år med en vækst i de nominelle lønninger på under 2,0 % nåede denne ca. 21⁄4 % i 2018, forventes at blive på omkring 21⁄2 % i 2019, og i 2020-21 forventes fremgangen igen at vende tilbage til 21⁄4 %. Trods gode arbejdsmarkedsvilkår har reallønnen kun udvist en svag vækst, og fremgangen er fortsat afdæmpet, nemlig under 1 % i 2018, og forventes at ligge på omtrent samme niveau i 2019 og skønsvis 0,7 % og 0,8 % i henholdsvis 2020 og 2021. Som anført i varslingsmekanismen 2020, der blev vedtaget af Kommissionen den 17. december 2019, forventes overskuddet på de løbende poster i euroområdet indsnævret, samtidig med at det nærmer sig sit højdepunkt. Medlemsstater med underskud har indsnævret underskuddet på deres løbende poster eller vendt dette til et overskud, om end de fortsat har store negative nettopositioner over for udlandet.
  Samtidig med at nogle medlemsstater har indsnævret deres overskud på de løbende poster, har de fortsat vedvarende store overskud på de løbende poster og øger derfor deres nettopositioner over for udlandet. Udviklingen i de løbende poster i euroområdet påvirkes af en svækkelse af den udenlandske efterspørgsel, navnlig for eksportorienterede medlemsstater med store overskud på betalingsbalancens løbende poster, som er stærkt afhængige af udenlandsk eksportefterspørgsel. Det er også vigtigt at få skabt en positiv efterspørgselsdynamik, og medlemsstater med store overskud vil kunne bidrage til at genoprette balancen ved at skabe bedre betingelser for lønvækst under hensyntagen til arbejdsmarkedsparternes rolle og for offentlige og private investeringer. |
| --- | --- |

(1)

Der er fortsat fremgang i euroområdet, men der er indbyrdes sammenhængende risici og usikkerhed knyttet til udviklingen. Desuden lurer risikoen for en længere periode med lav vækst og inflation drevet af svag produktivitet og aldrende befolkninger. Produktionsgabet er blevet positivt siden 2017 og lå på 0,7 % af det potentielle bruttonationalprodukt (BNP) i 2018, men den potentielle vækst forventes at forblive under niveauet fra før krisen (3). Den underliggende inflation lå mellem 1-11⁄2 % i 2018 og 2019 og forventes at forblive på ca. 11⁄2 % i 2020 og 2021. Arbejdsmarkedsindikatorerne forbedres fortsat, om end i et langsommere tempo, og væksten i beskæftigelsen forventes at aftage yderligere, ligesom der stadig er udfordringer med hensyn til jobkvalitet. Efter flere år med en vækst i de nominelle lønninger på under 2,0 % nåede denne ca. 21⁄4 % i 2018, forventes at blive på omkring 21⁄2 % i 2019, og i 2020-21 forventes fremgangen igen at vende tilbage til 21⁄4 %. Trods gode arbejdsmarkedsvilkår har reallønnen kun udvist en svag vækst, og fremgangen er fortsat afdæmpet, nemlig under 1 % i 2018, og forventes at ligge på omtrent samme niveau i 2019 og skønsvis 0,7 % og 0,8 % i henholdsvis 2020 og 2021. Som anført i varslingsmekanismen 2020, der blev vedtaget af Kommissionen den 17. december 2019, forventes overskuddet på de løbende poster i euroområdet indsnævret, samtidig med at det nærmer sig sit højdepunkt. Medlemsstater med underskud har indsnævret underskuddet på deres løbende poster eller vendt dette til et overskud, om end de fortsat har store negative nettopositioner over for udlandet.

Samtidig med at nogle medlemsstater har indsnævret deres overskud på de løbende poster, har de fortsat vedvarende store overskud på de løbende poster og øger derfor deres nettopositioner over for udlandet. Udviklingen i de løbende poster i euroområdet påvirkes af en svækkelse af den udenlandske efterspørgsel, navnlig for eksportorienterede medlemsstater med store overskud på betalingsbalancens løbende poster, som er stærkt afhængige af udenlandsk eksportefterspørgsel. Det er også vigtigt at få skabt en positiv efterspørgselsdynamik, og medlemsstater med store overskud vil kunne bidrage til at genoprette balancen ved at skabe bedre betingelser for lønvækst under hensyntagen til arbejdsmarkedsparternes rolle og for offentlige og private investeringer.

| (2) | At øge vækstpotentialet og samtidig sikre miljømæssig og social bæredygtighed og fremme real konvergens mellem medlemsstaterne i euroområdet kræver strukturreformer, som kan fremme bæredygtig vækst og produktivitetsforøgende investeringer i materiel og immateriel kapital. Dette vil især hjælpe de medlemsstater, hvis vækstpotentiale er klart lavere end gennemsnittet i euroområdet. Det vil også være nødvendigt for at forhindre, at økonomien i euroområdet kommer ind i en langvarig periode med lav potentiel vækst og produktivitet, lav inflation og svage lønstigninger samt stigende ulighed. Reformer og investeringer er fortsat afgørende for, at euroområdet kan opleve ny vækstfremgang, overvinde større pres på mellemlang til lang sigt, også som følge af den demografiske udvikling, og fremme omstillingen til en bæredygtig økonomi, der kan bidrage til, at euroområdet og dets medlemsstater når De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(2)

At øge vækstpotentialet og samtidig sikre miljømæssig og social bæredygtighed og fremme real konvergens mellem medlemsstaterne i euroområdet kræver strukturreformer, som kan fremme bæredygtig vækst og produktivitetsforøgende investeringer i materiel og immateriel kapital. Dette vil især hjælpe de medlemsstater, hvis vækstpotentiale er klart lavere end gennemsnittet i euroområdet. Det vil også være nødvendigt for at forhindre, at økonomien i euroområdet kommer ind i en langvarig periode med lav potentiel vækst og produktivitet, lav inflation og svage lønstigninger samt stigende ulighed. Reformer og investeringer er fortsat afgørende for, at euroområdet kan opleve ny vækstfremgang, overvinde større pres på mellemlang til lang sigt, også som følge af den demografiske udvikling, og fremme omstillingen til en bæredygtig økonomi, der kan bidrage til, at euroområdet og dets medlemsstater når De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling.

| (3) | De økonomiske konsekvenser af klimaændringerne, som er en af de største systemiske risici for verdensøkonomien, de finansielle systemer og samfundene i dag, er ved at blive synlige. Risiciene for den globale økonomi som følge af klimaændringerne og mere generelt af miljøforringelser bliver stadig mere fremtrædende, og de vil have en vidtrækkende indvirkning, herunder på de mest udsatte i vores samfund. Hvis der ikke samtidig træffes passende foranstaltninger, kan det have negative konsekvenser for vores økonomiers modstandsdygtighed, rummeligheden og det langsigtede vækstpotentiale. I den forbindelse er det vigtigt at investere og skabe de reguleringsmæssige og finansielle betingelser for en velordnet omstilling til en bæredygtig økonomi. Miljø- og klimaudfordringer giver også en mulighed for at puste nyt liv i den europæiske økonomi i retning af bæredygtig udvikling, hvis de håndteres på den rette måde. I den retning har Kommissionen som vækststrategi for Europa fremlagt en europæisk grøn pagt, der vil omfatte et forslag til den første europæiske klimalov og således forankre målet om klimaneutralitet i 2050 i lovgivningen. Samtidig vil den grønne omstilling skulle tage hensyn til indvirkningen på forskellige dele af samfundet. Investeringer, der skal lette omstillingen til en bæredygtig økonomi, vil skulle ledsages af CO2-prissætning, passende regulering i alle sektorer og investeringer i kvalifikationer og støtte til jobmobilitet for at sikre, at alle borgere høster fordelene ved den teknologiske udvikling, især i de sektorer og regioner, der halter bagefter i forbindelse med digitaliseringen og den grønne omstilling. |
| --- | --- |

(3)

De økonomiske konsekvenser af klimaændringerne, som er en af de største systemiske risici for verdensøkonomien, de finansielle systemer og samfundene i dag, er ved at blive synlige. Risiciene for den globale økonomi som følge af klimaændringerne og mere generelt af miljøforringelser bliver stadig mere fremtrædende, og de vil have en vidtrækkende indvirkning, herunder på de mest udsatte i vores samfund. Hvis der ikke samtidig træffes passende foranstaltninger, kan det have negative konsekvenser for vores økonomiers modstandsdygtighed, rummeligheden og det langsigtede vækstpotentiale. I den forbindelse er det vigtigt at investere og skabe de reguleringsmæssige og finansielle betingelser for en velordnet omstilling til en bæredygtig økonomi. Miljø- og klimaudfordringer giver også en mulighed for at puste nyt liv i den europæiske økonomi i retning af bæredygtig udvikling, hvis de håndteres på den rette måde. I den retning har Kommissionen som vækststrategi for Europa fremlagt en europæisk grøn pagt, der vil omfatte et forslag til den første europæiske klimalov og således forankre målet om klimaneutralitet i 2050 i lovgivningen. Samtidig vil den grønne omstilling skulle tage hensyn til indvirkningen på forskellige dele af samfundet. Investeringer, der skal lette omstillingen til en bæredygtig økonomi, vil skulle ledsages af CO2-prissætning, passende regulering i alle sektorer og investeringer i kvalifikationer og støtte til jobmobilitet for at sikre, at alle borgere høster fordelene ved den teknologiske udvikling, især i de sektorer og regioner, der halter bagefter i forbindelse med digitaliseringen og den grønne omstilling.

| (4) | Mobilisering af offentlige og private midler til investering i digitaliseringen og den grønne omstilling kan bidrage til at fastholde væksten på kort sigt og imødegå de langsigtede udfordringer, som vores økonomier står over for. Selv om den digitale revolution kan medføre muligheder med hensyn til produktivitet, vækst og jobskabelse, kan den også skabe udfordringer, navnlig for lavtuddannede arbejdstagere, der ikke har de krævede færdigheder og derfor ikke er i stand til at arbejde med den nye teknologi. Det kan udgøre en betydelig risiko for konvergens og makroøkonomisk stabilitet, at medlemsstater i euroområdet omstiller sig til den digitale økonomi med forskellig hastighed. Dette kan forstærkes af kraftige agglomerationseffekter, der ofte er til gavn for store byer, og den »alt eller intet«-mekanisme, som ofte gør sig gældende inden for digitale teknologier, og som kan bidrage til ulighed og have en negativ indvirkning på konvergensen. Investeringerne bør sigte mod at generere forskning og innovation, men også mod en bredere spredning af innovationer i økonomien. |
| --- | --- |

(4)

Mobilisering af offentlige og private midler til investering i digitaliseringen og den grønne omstilling kan bidrage til at fastholde væksten på kort sigt og imødegå de langsigtede udfordringer, som vores økonomier står over for. Selv om den digitale revolution kan medføre muligheder med hensyn til produktivitet, vækst og jobskabelse, kan den også skabe udfordringer, navnlig for lavtuddannede arbejdstagere, der ikke har de krævede færdigheder og derfor ikke er i stand til at arbejde med den nye teknologi. Det kan udgøre en betydelig risiko for konvergens og makroøkonomisk stabilitet, at medlemsstater i euroområdet omstiller sig til den digitale økonomi med forskellig hastighed. Dette kan forstærkes af kraftige agglomerationseffekter, der ofte er til gavn for store byer, og den »alt eller intet«-mekanisme, som ofte gør sig gældende inden for digitale teknologier, og som kan bidrage til ulighed og have en negativ indvirkning på konvergensen. Investeringerne bør sigte mod at generere forskning og innovation, men også mod en bredere spredning af innovationer i økonomien.

| (5) | En mere koordineret investeringsstrategi kombineret med en stærkere reformindsats på euroområdeniveau vil være afgørende for at støtte bæredygtig vækst og imødegå de langsigtede udfordringer, såsom den klimamæssige og teknologiske omstilling. Budgetinstrumentet for konvergens og konkurrenceevne vil yde finansiel støtte til medlemsstaterne i euroområdet med henblik på at gennemføre forslag, der som regel bør bestå af reform- og investeringspakker. InvestEU, som også vil bidrage til investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, sigter også mod at udløse supplerende investeringer for yderligere at fremme innovation og jobskabelse i Unionen, herunder ved at finansiere bæredygtig infrastruktur. Midler under samhørighedspolitikken, som spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte vores regioner og landdistrikter, spiller også en rolle i den klimamæssige og teknologiske omstilling ved at fremme en bæredygtig udvikling. Den Europæiske Investeringsbank har allerede afsat 25 % af sin samlede finansiering til klimainvesteringer og har meddelt, at den agter at fordoble denne andel. For at nå Unionens bæredygtighedsmål er det vigtigt at gennemføre investeringsprojekter på nationalt og regionalt plan, der dækker tilpasning til og afbødning af klimaændringer, energiomstilling, dekarbonisering eller den cirkulære økonomi. Investeringer i netværksindustrier og infrastruktur kan bidrage til at forbedre euroområdets konkurrenceevne og fremme overgangen til mere bæredygtig transport. Desuden er investeringer i immaterielle aktiver såsom forskning og udvikling og færdigheder også afgørende for at forberede euroområdet på de kommende udfordringer. |
| --- | --- |

(5)

En mere koordineret investeringsstrategi kombineret med en stærkere reformindsats på euroområdeniveau vil være afgørende for at støtte bæredygtig vækst og imødegå de langsigtede udfordringer, såsom den klimamæssige og teknologiske omstilling. Budgetinstrumentet for konvergens og konkurrenceevne vil yde finansiel støtte til medlemsstaterne i euroområdet med henblik på at gennemføre forslag, der som regel bør bestå af reform- og investeringspakker. InvestEU, som også vil bidrage til investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, sigter også mod at udløse supplerende investeringer for yderligere at fremme innovation og jobskabelse i Unionen, herunder ved at finansiere bæredygtig infrastruktur. Midler under samhørighedspolitikken, som spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte vores regioner og landdistrikter, spiller også en rolle i den klimamæssige og teknologiske omstilling ved at fremme en bæredygtig udvikling. Den Europæiske Investeringsbank har allerede afsat 25 % af sin samlede finansiering til klimainvesteringer og har meddelt, at den agter at fordoble denne andel. For at nå Unionens bæredygtighedsmål er det vigtigt at gennemføre investeringsprojekter på nationalt og regionalt plan, der dækker tilpasning til og afbødning af klimaændringer, energiomstilling, dekarbonisering eller den cirkulære økonomi. Investeringer i netværksindustrier og infrastruktur kan bidrage til at forbedre euroområdets konkurrenceevne og fremme overgangen til mere bæredygtig transport. Desuden er investeringer i immaterielle aktiver såsom forskning og udvikling og færdigheder også afgørende for at forberede euroområdet på de kommende udfordringer.

| (6) | Virkningerne af de senere års økonomiske fremgang har ikke kunnet mærkes på samme måde overalt i medlemsstaterne og i alle regioner og medlemsstater. De disponible indkomster er steget i den senere tid, men de ligger fortsat under niveauet fra før krisen i flere medlemsstater i euroområdet. Antallet af personer, der er i risiko for fattigdom og social udstødelse, er faldende i de fleste medlemsstater, og der er nu 5 millioner færre end under højdepunktet i 2012, men tallet ligger stadig over 2008-niveauet i euroområdet. Efter en periode med øgede forskelle har nogle medlemsstater nærmet sig dem med det højeste BNP pr. indbygger i de seneste år. Indkomstandelen for grupperne med de højeste indtægter har dog været langsomt stigende i det seneste årti, og der er stadig store forskelle mellem medlemsstaterne. For at fremme konvergens i opadgående retning i og mellem medlemsstaterne er det vigtigt at fremme politikker, der tager sigte på at øge både effektivitet og lighed i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling. Disse politikker bør medføre bedre makroøkonomiske resultater og en mere ligelig fordeling af fordelene for samfundet som helhed, hvilket også bidrager til at styrke samhørigheden i euroområdet. |
| --- | --- |

(6)

Virkningerne af de senere års økonomiske fremgang har ikke kunnet mærkes på samme måde overalt i medlemsstaterne og i alle regioner og medlemsstater. De disponible indkomster er steget i den senere tid, men de ligger fortsat under niveauet fra før krisen i flere medlemsstater i euroområdet. Antallet af personer, der er i risiko for fattigdom og social udstødelse, er faldende i de fleste medlemsstater, og der er nu 5 millioner færre end under højdepunktet i 2012, men tallet ligger stadig over 2008-niveauet i euroområdet. Efter en periode med øgede forskelle har nogle medlemsstater nærmet sig dem med det højeste BNP pr. indbygger i de seneste år. Indkomstandelen for grupperne med de højeste indtægter har dog været langsomt stigende i det seneste årti, og der er stadig store forskelle mellem medlemsstaterne. For at fremme konvergens i opadgående retning i og mellem medlemsstaterne er det vigtigt at fremme politikker, der tager sigte på at øge både effektivitet og lighed i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling. Disse politikker bør medføre bedre makroøkonomiske resultater og en mere ligelig fordeling af fordelene for samfundet som helhed, hvilket også bidrager til at styrke samhørigheden i euroområdet.

| (7) | Sammenhængen og balancen i den makroøkonomiske politiksammensætning i euroområdet, herunder i penge-, finans- og strukturpolitikken, er afgørende for at sikre en solid, inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst og reagere effektivt på den vedvarende lave inflation, de svækkede udsigter og risikoen for væksten på lang sigt. Den Europæiske Centralbank fører en lempelig pengepolitik, der skal understøtte en inflationsudvikling hen imod det mellemfristede inflationsmål, samtidig med at den støtter vækst og jobskabelse. Det er nødvendigt, at finanspolitikken supplerer den pengepolitiske kurs, og det samme gælder for strukturreformer i forskellige sektorer, herunder dem, der er nødvendige for at fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU). |
| --- | --- |

(7)

Sammenhængen og balancen i den makroøkonomiske politiksammensætning i euroområdet, herunder i penge-, finans- og strukturpolitikken, er afgørende for at sikre en solid, inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst og reagere effektivt på den vedvarende lave inflation, de svækkede udsigter og risikoen for væksten på lang sigt. Den Europæiske Centralbank fører en lempelig pengepolitik, der skal understøtte en inflationsudvikling hen imod det mellemfristede inflationsmål, samtidig med at den støtter vækst og jobskabelse. Det er nødvendigt, at finanspolitikken supplerer den pengepolitiske kurs, og det samme gælder for strukturreformer i forskellige sektorer, herunder dem, der er nødvendige for at fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU).

| (8) | Koordinering af de nationale finanspolitikker under fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten, samtidig med at der tages hensyn til det finanspolitiske råderum og afsmittende virkninger mellem medlemsstaterne, støtter en velfungerende ØMU. Den finanspolitiske kurs i euroområdet forventes at blive stort set neutral til let ekspansiv i 2020 og 2021. Samtidig er de nationale finanspolitikker stadig ikke tilstrækkeligt differentierede. Hvis medlemsstater med en stor offentlig gæld førte en mere forsigtig finanspolitik, ville det medføre en nedbringelse af gælden, mindske sårbarheden over for chok og lade de automatiske stabilisatorer fungere fuldt ud i tilfælde af et økonomisk tilbageslag. På den anden side vil en yderligere forøgelse af investeringerne og andre produktive udgifter i medlemsstater med en gunstig budgetsituation støtte væksten på kort og mellemlang sigt og samtidig bidrage til at skabe en ny balance i euroområdets økonomi. De finanspolitiske reaktioner i tilfælde af nedadgående risici bør differentieres, idet der sigtes mod en mere understøttende holdning på aggregeret niveau, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten. Så vidt muligt bør landespecifikke forhold tages i betragtning og procyklikalitet undgås. Medlemsstaterne bør være rede til at samordne politikkerne i Eurogruppen. |
| --- | --- |

(8)

Koordinering af de nationale finanspolitikker under fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten, samtidig med at der tages hensyn til det finanspolitiske råderum og afsmittende virkninger mellem medlemsstaterne, støtter en velfungerende ØMU. Den finanspolitiske kurs i euroområdet forventes at blive stort set neutral til let ekspansiv i 2020 og 2021. Samtidig er de nationale finanspolitikker stadig ikke tilstrækkeligt differentierede. Hvis medlemsstater med en stor offentlig gæld førte en mere forsigtig finanspolitik, ville det medføre en nedbringelse af gælden, mindske sårbarheden over for chok og lade de automatiske stabilisatorer fungere fuldt ud i tilfælde af et økonomisk tilbageslag. På den anden side vil en yderligere forøgelse af investeringerne og andre produktive udgifter i medlemsstater med en gunstig budgetsituation støtte væksten på kort og mellemlang sigt og samtidig bidrage til at skabe en ny balance i euroområdets økonomi. De finanspolitiske reaktioner i tilfælde af nedadgående risici bør differentieres, idet der sigtes mod en mere understøttende holdning på aggregeret niveau, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten. Så vidt muligt bør landespecifikke forhold tages i betragtning og procyklikalitet undgås. Medlemsstaterne bør være rede til at samordne politikkerne i Eurogruppen.

| (9) | Finanspolitiske strukturreformer er fortsat afgørende for at forbedre den finanspolitiske holdbarhed, styrke vækstpotentialet og muliggøre effektive kontracykliske finanspolitikker i tilfælde af et økonomisk tilbageslag. Velfungerende nationale finanspolitiske rammer kan sammen med regelmæssige og grundige udgiftsanalyser og effektive og gennemsigtige offentlige indkøb øge de offentlige udgifters produktivitet og effektivitet og forbedre finanspolitikkernes troværdighed og kvalitet. En bedre sammensætning af de nationale budgetter på både indtægts- og udgiftssiden, herunder flytning af ressourcer til offentlige investeringer inden for rammerne af veludformede investeringsstrategier og udvikling af grønne budgetværktøjer, vil øge de offentlige budgetters virkning på væksten, forbedre produktiviteten og begynde at imødegå de presserende udfordringer, som på lang sigt er forbundet med omstillingen til grønne og digitale økonomier. For at sikre mere effektive og rimelige skattesystemer er det vigtigt at forenkle og modernisere skattesystemerne og sætte ind mod skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, navnlig ved hjælp af foranstaltninger til bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning, under hensyntagen til de igangværende drøftelser i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) inklusive ramme om de resterende spørgsmål vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS). Den lethed, hvormed mobile ressourcer kan bevæge sig inden for euroområdet, er et af fundamenterne for det indre marked, men øger også mulighederne for skattekonkurrence. Koordinering mellem medlemsstaterne er derfor afgørende for at håndtere overførsel af overskud og skadelig skattepraksis og forhindre et generelt kapløb om at have den laveste selskabsbeskatning.
  Disse bestræbelser kunne understøttes af en indsats for at opnå en aftale om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag samt en aftale om OECD's inklusive ramme om de resterende BEPS-spørgsmål om at gennemgå overskudsfordelingen mellem lande og sikre en effektiv mindstebeskatning. Skattebyrden i euroområdet er forholdsvis høj, og skatten på arbejdskraft vægter uforholdsmæssigt meget, mens ejendoms- og miljøskatter udgør en meget lille del af skatteindtægterne. Ejendoms- og miljøskatter kan imidlertid være mindre skadelige for væksten og for arbejdskraftudbud og -efterspørgsel. Øget anvendelse af miljøskatter kan bidrage til bæredygtig vækst ved at tilskynde forbrugere og producenter til en »grønnere« adfærd. Beskatning vil skulle tage bedre hensyn til klimadimensionen og håndtere emissioner og kulstoflækage mere konsekvent. Fremme af en koordineret indsats på verdensplan vil effektivisere disse foranstaltninger yderligere. For at lette omstillingen til en grøn økonomi vil der derfor blive fremlagt forslag til fremme af budgetpolitikker, der befordrer miljømæssige forpligtelser, samt til en revision af Rådets direktiv 2003/96/EF (4) såvel som til en CO2-grænsetilpasningsmekanisme, der er forenelig med Verdenshandelsorganisationen (WTO), hvis det er nødvendigt for at undgå kulstoflækage. |
| --- | --- |

(9)

Finanspolitiske strukturreformer er fortsat afgørende for at forbedre den finanspolitiske holdbarhed, styrke vækstpotentialet og muliggøre effektive kontracykliske finanspolitikker i tilfælde af et økonomisk tilbageslag. Velfungerende nationale finanspolitiske rammer kan sammen med regelmæssige og grundige udgiftsanalyser og effektive og gennemsigtige offentlige indkøb øge de offentlige udgifters produktivitet og effektivitet og forbedre finanspolitikkernes troværdighed og kvalitet. En bedre sammensætning af de nationale budgetter på både indtægts- og udgiftssiden, herunder flytning af ressourcer til offentlige investeringer inden for rammerne af veludformede investeringsstrategier og udvikling af grønne budgetværktøjer, vil øge de offentlige budgetters virkning på væksten, forbedre produktiviteten og begynde at imødegå de presserende udfordringer, som på lang sigt er forbundet med omstillingen til grønne og digitale økonomier. For at sikre mere effektive og rimelige skattesystemer er det vigtigt at forenkle og modernisere skattesystemerne og sætte ind mod skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, navnlig ved hjælp af foranstaltninger til bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning, under hensyntagen til de igangværende drøftelser i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) inklusive ramme om de resterende spørgsmål vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS). Den lethed, hvormed mobile ressourcer kan bevæge sig inden for euroområdet, er et af fundamenterne for det indre marked, men øger også mulighederne for skattekonkurrence. Koordinering mellem medlemsstaterne er derfor afgørende for at håndtere overførsel af overskud og skadelig skattepraksis og forhindre et generelt kapløb om at have den laveste selskabsbeskatning.

Disse bestræbelser kunne understøttes af en indsats for at opnå en aftale om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag samt en aftale om OECD's inklusive ramme om de resterende BEPS-spørgsmål om at gennemgå overskudsfordelingen mellem lande og sikre en effektiv mindstebeskatning. Skattebyrden i euroområdet er forholdsvis høj, og skatten på arbejdskraft vægter uforholdsmæssigt meget, mens ejendoms- og miljøskatter udgør en meget lille del af skatteindtægterne. Ejendoms- og miljøskatter kan imidlertid være mindre skadelige for væksten og for arbejdskraftudbud og -efterspørgsel. Øget anvendelse af miljøskatter kan bidrage til bæredygtig vækst ved at tilskynde forbrugere og producenter til en »grønnere« adfærd. Beskatning vil skulle tage bedre hensyn til klimadimensionen og håndtere emissioner og kulstoflækage mere konsekvent. Fremme af en koordineret indsats på verdensplan vil effektivisere disse foranstaltninger yderligere. For at lette omstillingen til en grøn økonomi vil der derfor blive fremlagt forslag til fremme af budgetpolitikker, der befordrer miljømæssige forpligtelser, samt til en revision af Rådets direktiv 2003/96/EF (4) såvel som til en CO2-grænsetilpasningsmekanisme, der er forenelig med Verdenshandelsorganisationen (WTO), hvis det er nødvendigt for at undgå kulstoflækage.

| (10) | Strukturelle og institutionelle reformer, der øger konkurrencen på produktmarkederne, fremmer ressourceeffektiviteten, forbedrer erhvervsklimaet og kvaliteten af de offentlige forvaltninger, herunder retssystemernes effektivitet, er vigtige for euroområdets medlemsstaters modstandsdygtighed. Stabile økonomiske strukturer og passende politikker gør det muligt at undgå den betydelige og langvarige virkning af chok på indkomst og arbejdskraftudbud og kan fremme finans- og pengepolitikkens virkemåde og begrænse ulighed, særlig i nedgangstider, og dermed skabe bedre betingelser for bæredygtig og inklusiv vækst. En bedre koordinering og gennemførelse af strukturreformer, navnlig dem, der er fastsat i de landespecifikke henstillinger, kan skabe positive afsmittende virkninger mellem medlemsstaterne. I den forbindelse kan de nationale produktivitetsråd spille en vigtig rolle med hensyn til at øge ejerskabet og forbedre gennemførelsen i forbindelse med reformer. Der er også behov for reformer for at imødegå presserende langsigtede udfordringer såsom den klimapolitiske og teknologiske omstilling. En dybere integration på det indre marked, som har vist sig at være en betydningsfuld drivkraft for vækst og konvergens mellem medlemsstaterne, kan også bidrage til produktivitetsvækst. |
| --- | --- |

(10)

Strukturelle og institutionelle reformer, der øger konkurrencen på produktmarkederne, fremmer ressourceeffektiviteten, forbedrer erhvervsklimaet og kvaliteten af de offentlige forvaltninger, herunder retssystemernes effektivitet, er vigtige for euroområdets medlemsstaters modstandsdygtighed. Stabile økonomiske strukturer og passende politikker gør det muligt at undgå den betydelige og langvarige virkning af chok på indkomst og arbejdskraftudbud og kan fremme finans- og pengepolitikkens virkemåde og begrænse ulighed, særlig i nedgangstider, og dermed skabe bedre betingelser for bæredygtig og inklusiv vækst. En bedre koordinering og gennemførelse af strukturreformer, navnlig dem, der er fastsat i de landespecifikke henstillinger, kan skabe positive afsmittende virkninger mellem medlemsstaterne. I den forbindelse kan de nationale produktivitetsråd spille en vigtig rolle med hensyn til at øge ejerskabet og forbedre gennemførelsen i forbindelse med reformer. Der er også behov for reformer for at imødegå presserende langsigtede udfordringer såsom den klimapolitiske og teknologiske omstilling. En dybere integration på det indre marked, som har vist sig at være en betydningsfuld drivkraft for vækst og konvergens mellem medlemsstaterne, kan også bidrage til produktivitetsvækst.

| (11) | Den europæiske søjle for sociale rettigheder opstiller 20 principper, som skal fremme lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår samt social beskyttelse og inklusion. Den er udformet som et kompas for at fremme en opadgående konvergens i retning af bedre arbejds- og levevilkår. Stærkere og mere inklusive økonomier og samfund kan igen fremme Unionens og euroområdets modstandsdygtighed. Reformer og investeringer i færdigheder, jobmobilitet og en mere effektiv social beskyttelse er også vigtige i forbindelse med en retfærdig og rimelig omstilling til en grøn og digital økonomi. Fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder på alle niveauer under behørig hensyntagen til de respektive kompetencer vil være afgørende for at fremme opadgående konvergens. |
| --- | --- |

(11)

Den europæiske søjle for sociale rettigheder opstiller 20 principper, som skal fremme lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår samt social beskyttelse og inklusion. Den er udformet som et kompas for at fremme en opadgående konvergens i retning af bedre arbejds- og levevilkår. Stærkere og mere inklusive økonomier og samfund kan igen fremme Unionens og euroområdets modstandsdygtighed. Reformer og investeringer i færdigheder, jobmobilitet og en mere effektiv social beskyttelse er også vigtige i forbindelse med en retfærdig og rimelig omstilling til en grøn og digital økonomi. Fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder på alle niveauer under behørig hensyntagen til de respektive kompetencer vil være afgørende for at fremme opadgående konvergens.

| (12) | Reformer, som øger arbejdsmarkedsdeltagelsen, imødegår ungdomsarbejdsløshed og langtidsledighed, fremmer skabelsen af kvalitetsjob, understøtter vellykket mobilitet på arbejdsmarkedet, reducerer segmenteringen og fremmer dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, kan være med til at sætte skub i den inklusive vækst, forbedre den økonomiske modstandsdygtighed og den automatiske stabilisering, nedbringe uligheden og afhjælpe fattigdom og social udstødelse. Støtte til individuel jobmobilitet samt uddannelse og omskoling er afgørende for at fremme rettidig genindslusning af jobsøgende. Aktive arbejdsmarkedspolitikker bør være godt integreret i socialpolitikker og fremme aktiv inklusion på arbejdsmarkedet og i samfundet. Adgang til livslang uddannelse af høj kvalitet kræver tilstrækkelige investeringer med det formål at forbedre humankapital og færdigheder, også i lyset af den digitale og grønne omstilling. Dette bidrager til øget beskæftigelsesegnethed, produktivitet og innovationskapacitet samt lønforbedringer på mellemlang og lang sigt og øger euroområdets modstandsdygtighed. Lovgivning om jobbeskyttelse skal sikre alle arbejdstagere rimelige og anstændige arbejdsforhold, særlig i lyset af nye atypiske beskæftigelsesformer, som skaber nye muligheder, men også udfordringer med hensyn til jobsikkerhed og socialsikringsdækning.
  Effektive og bæredygtige socialsikringssystemer er ligeledes afgørende for at garantere et passende indtægtsniveau og adgang til tjenester af høj kvalitet. Pensionsreformer og politikker til opnåelse af balance mellem arbejdsliv og privatliv kan i høj grad fremme arbejdsmarkedsdeltagelsen og sikre de europæiske velfærdssystemers langsigtede holdbarhed. En omlægning af beskatningen væk fra arbejdskraft kan med fordel navnlig fokusere på lavindkomstgrupper og sekundære forsørgere. Arbejdsmarkedets parters medvirken ved beskæftigelsesmæssige, sociale og økonomiske reformer er afgørende for at styrke ejerskab og støtte gennemførelsen af reformer. På samme måde er inddragelse af civilsamfundsorganisationer nyttig. Det er vigtigt, at kollektive aftaler bidrager til målene med henstillinger 1-5 nedenfor under fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi. |
| --- | --- |

(12)

Reformer, som øger arbejdsmarkedsdeltagelsen, imødegår ungdomsarbejdsløshed og langtidsledighed, fremmer skabelsen af kvalitetsjob, understøtter vellykket mobilitet på arbejdsmarkedet, reducerer segmenteringen og fremmer dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, kan være med til at sætte skub i den inklusive vækst, forbedre den økonomiske modstandsdygtighed og den automatiske stabilisering, nedbringe uligheden og afhjælpe fattigdom og social udstødelse. Støtte til individuel jobmobilitet samt uddannelse og omskoling er afgørende for at fremme rettidig genindslusning af jobsøgende. Aktive arbejdsmarkedspolitikker bør være godt integreret i socialpolitikker og fremme aktiv inklusion på arbejdsmarkedet og i samfundet. Adgang til livslang uddannelse af høj kvalitet kræver tilstrækkelige investeringer med det formål at forbedre humankapital og færdigheder, også i lyset af den digitale og grønne omstilling. Dette bidrager til øget beskæftigelsesegnethed, produktivitet og innovationskapacitet samt lønforbedringer på mellemlang og lang sigt og øger euroområdets modstandsdygtighed. Lovgivning om jobbeskyttelse skal sikre alle arbejdstagere rimelige og anstændige arbejdsforhold, særlig i lyset af nye atypiske beskæftigelsesformer, som skaber nye muligheder, men også udfordringer med hensyn til jobsikkerhed og socialsikringsdækning.

Effektive og bæredygtige socialsikringssystemer er ligeledes afgørende for at garantere et passende indtægtsniveau og adgang til tjenester af høj kvalitet. Pensionsreformer og politikker til opnåelse af balance mellem arbejdsliv og privatliv kan i høj grad fremme arbejdsmarkedsdeltagelsen og sikre de europæiske velfærdssystemers langsigtede holdbarhed. En omlægning af beskatningen væk fra arbejdskraft kan med fordel navnlig fokusere på lavindkomstgrupper og sekundære forsørgere. Arbejdsmarkedets parters medvirken ved beskæftigelsesmæssige, sociale og økonomiske reformer er afgørende for at styrke ejerskab og støtte gennemførelsen af reformer. På samme måde er inddragelse af civilsamfundsorganisationer nyttig. Det er vigtigt, at kollektive aftaler bidrager til målene med henstillinger 1-5 nedenfor under fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi.

| (13) | Modstandsdygtigheden i euroområdets finansielle sektor er øget siden krisen, selv om der fortsat er sårbarheder, som skal imødegås. Virksomhedernes og husholdningernes høje gældsniveauer, som mange nationale skattesystemers tilskyndelse til gældsstiftelse bidrager til, kan udgøre en risiko. Behovet for at tilpasse bankernes forretningsmodeller, de lave renter og den stigende konkurrence fra andre finansieringsformer presser fortsat bankernes rentabilitet. Der er sket stabile fremskridt med hensyn til risikoreduktion, navnlig i forbindelse med nedbringelsen af misligholdte lån. Men dér, hvor andelen af misligholdte lån stadig er høj, kræves der en yderligere vedvarende indsats, og alle medlemsstaterne bør indføre passende politikker for at forhindre en ophobning af misligholdte lån. I marts 2018 fremlagde Kommissionen en pakke med risikoreducerende foranstaltninger både for nemmere at få bugt med de tilbageværende misligholdte lån og forhindre fremtidig ophobning heraf. Som en del af de lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende misligholdte lån blev der i april 2019 vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/630 (5), som indfører en »lovbestemt tilsynsmæssig bagstopperordning« for at forebygge risikoen for, at der hensættes for lidt til tab på fremtidige misligholdte lån. Der bør gøres yderligere fremskridt med hensyn til håndteringen af misligholdte lån, navnlig ved at fortsætte arbejdet med udkastet til direktivet om sekundære markeder for misligholdte lån.
  Der er allerede gjort fremskridt med at forbedre de eksisterende rammer for bekæmpelse af hvidvask af penge. Som fremhævet i Kommissionens rapporter, der blev offentliggjort i juli 2019, er der dog behov for en mere omfattende tilgang til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i Unionen for at afhjælpe de konstaterede strukturelle mangler. Dette kræver navnlig en overvejelse af, hvordan harmoniseringen kan øges, og tilsynet med og håndhævelsen af reglerne kan forbedres, gennem en EU-indsats. |
| --- | --- |

(13)

Modstandsdygtigheden i euroområdets finansielle sektor er øget siden krisen, selv om der fortsat er sårbarheder, som skal imødegås. Virksomhedernes og husholdningernes høje gældsniveauer, som mange nationale skattesystemers tilskyndelse til gældsstiftelse bidrager til, kan udgøre en risiko. Behovet for at tilpasse bankernes forretningsmodeller, de lave renter og den stigende konkurrence fra andre finansieringsformer presser fortsat bankernes rentabilitet. Der er sket stabile fremskridt med hensyn til risikoreduktion, navnlig i forbindelse med nedbringelsen af misligholdte lån. Men dér, hvor andelen af misligholdte lån stadig er høj, kræves der en yderligere vedvarende indsats, og alle medlemsstaterne bør indføre passende politikker for at forhindre en ophobning af misligholdte lån. I marts 2018 fremlagde Kommissionen en pakke med risikoreducerende foranstaltninger både for nemmere at få bugt med de tilbageværende misligholdte lån og forhindre fremtidig ophobning heraf. Som en del af de lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende misligholdte lån blev der i april 2019 vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/630 (5), som indfører en »lovbestemt tilsynsmæssig bagstopperordning« for at forebygge risikoen for, at der hensættes for lidt til tab på fremtidige misligholdte lån. Der bør gøres yderligere fremskridt med hensyn til håndteringen af misligholdte lån, navnlig ved at fortsætte arbejdet med udkastet til direktivet om sekundære markeder for misligholdte lån.

Der er allerede gjort fremskridt med at forbedre de eksisterende rammer for bekæmpelse af hvidvask af penge. Som fremhævet i Kommissionens rapporter, der blev offentliggjort i juli 2019, er der dog behov for en mere omfattende tilgang til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i Unionen for at afhjælpe de konstaterede strukturelle mangler. Dette kræver navnlig en overvejelse af, hvordan harmoniseringen kan øges, og tilsynet med og håndhævelsen af reglerne kan forbedres, gennem en EU-indsats.

| (14) | En styrkelse af bankunionen har været en prioritet siden 2013 for at sikre finansiel stabilitet, reducere finansiel fragmentering og beskytte udlån til økonomien i krisetider. Der er fortsat gjort fremskridt hermed, herunder gennem aftalen om den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM's) retlige ramme for den fælles bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond, men der er behov for en yderligere styrkelse. I den forbindelse blev Eurogruppen på eurotopmødet pålagt at fortsætte arbejdet med ESM-reformpakken i afventen af nationale procedurer og fortsætte arbejdet med alle elementer af den yderligere styrkelse af bankunionen på grundlag af konsensus. Der blev nedsat en gruppe på højt plan til at udarbejde en køreplan for indledning af politiske forhandlinger om den europæiske indskudsforsikringsordning (EDIS). Det er vigtigt at gøre fremskridt for at udnytte bankunionens fordele i form af privat risikodeling, finansiel stabilitet og økonomisk vækst og samtidig mindske mulighederne for arbitrage mellem medlemsstaterne. Et sådant fremskridt bør i sidste ende sikre Europas finansielle og økonomiske suverænitet. Dette kræver, at der straks arbejdes videre med alle elementer, herunder dem, der drøftes i Gruppen på Højt Plan vedrørende EDIS, og med samme ambitionsniveau. Arbejdet med ESM-reformpakken, herunder indførelsen af en bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond, bør færdiggøres. Bagstopperordningen for Den Fælles Afviklingsfond bør gøres operationel, og der bør tages højde for dette, forudsat at der er gjort tilstrækkelige fremskridt med risikoreduktion.
  Der bør arbejdes videre på løsninger til at overvinde begrænsningerne i den nuværende struktur for likviditetstilførsel i forbindelse med afvikling. Endelig har Kommissionen iværksat alle de foranstaltninger, der blev bebudet i forbindelse med handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen fra 2015. Der er imidlertid stadig retlige, skattemæssige og reguleringsmæssige hindringer for oprettelsen af en kapitalmarkedsunion, og der kræves en fornyet indsats for at rydde dem af vejen, navnlig for så vidt angår reglerne om adgang til finansiering samt visse insolvens- og skatteforskelle, og opnå høje, effektive og konvergerende tilsynsstandarder. |
| --- | --- |

(14)

En styrkelse af bankunionen har været en prioritet siden 2013 for at sikre finansiel stabilitet, reducere finansiel fragmentering og beskytte udlån til økonomien i krisetider. Der er fortsat gjort fremskridt hermed, herunder gennem aftalen om den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM's) retlige ramme for den fælles bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond, men der er behov for en yderligere styrkelse. I den forbindelse blev Eurogruppen på eurotopmødet pålagt at fortsætte arbejdet med ESM-reformpakken i afventen af nationale procedurer og fortsætte arbejdet med alle elementer af den yderligere styrkelse af bankunionen på grundlag af konsensus. Der blev nedsat en gruppe på højt plan til at udarbejde en køreplan for indledning af politiske forhandlinger om den europæiske indskudsforsikringsordning (EDIS). Det er vigtigt at gøre fremskridt for at udnytte bankunionens fordele i form af privat risikodeling, finansiel stabilitet og økonomisk vækst og samtidig mindske mulighederne for arbitrage mellem medlemsstaterne. Et sådant fremskridt bør i sidste ende sikre Europas finansielle og økonomiske suverænitet. Dette kræver, at der straks arbejdes videre med alle elementer, herunder dem, der drøftes i Gruppen på Højt Plan vedrørende EDIS, og med samme ambitionsniveau. Arbejdet med ESM-reformpakken, herunder indførelsen af en bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond, bør færdiggøres. Bagstopperordningen for Den Fælles Afviklingsfond bør gøres operationel, og der bør tages højde for dette, forudsat at der er gjort tilstrækkelige fremskridt med risikoreduktion.

Der bør arbejdes videre på løsninger til at overvinde begrænsningerne i den nuværende struktur for likviditetstilførsel i forbindelse med afvikling. Endelig har Kommissionen iværksat alle de foranstaltninger, der blev bebudet i forbindelse med handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen fra 2015. Der er imidlertid stadig retlige, skattemæssige og reguleringsmæssige hindringer for oprettelsen af en kapitalmarkedsunion, og der kræves en fornyet indsats for at rydde dem af vejen, navnlig for så vidt angår reglerne om adgang til finansiering samt visse insolvens- og skatteforskelle, og opnå høje, effektive og konvergerende tilsynsstandarder.

| (15) | En styrkelse af ØMU'ens struktur kræver, at iværksættelsen af de foranstaltninger, der blev nævnt i erklæringen fra eurotopmødet af 13. december 2019, prioriteres højt, samtidig med at drøftelserne om andre aspekter fortsætter. Kommissionens meddelelse af 12. juni 2019 med titlen »Uddybning af Europas Økonomiske og Monetære Union: Status fire år efter de fem formænds rapport« gør status og opridser Kommissionens syn på de områder, som reformbestræbelserne bør rettes mod på kort og mellemlang sigt. Der er gjort visse fremskridt med den økonomiske union med en politisk aftale om elementerne i budgetinstrumentet for konvergens og konkurrenceevne i euroområdet. Der blev med forbehold af, at de nationale procedurer er afsluttet, opnået principiel enighed om at videreudvikle ESM og revidere ESM-traktaten. Der er ikke opnået konsensus i Rådet om en finanspolitisk stabiliseringsfunktion i euroområdet eller om en reform af styringen i euroområdet. |
| --- | --- |

(15)

En styrkelse af ØMU'ens struktur kræver, at iværksættelsen af de foranstaltninger, der blev nævnt i erklæringen fra eurotopmødet af 13. december 2019, prioriteres højt, samtidig med at drøftelserne om andre aspekter fortsætter. Kommissionens meddelelse af 12. juni 2019 med titlen »Uddybning af Europas Økonomiske og Monetære Union: Status fire år efter de fem formænds rapport« gør status og opridser Kommissionens syn på de områder, som reformbestræbelserne bør rettes mod på kort og mellemlang sigt. Der er gjort visse fremskridt med den økonomiske union med en politisk aftale om elementerne i budgetinstrumentet for konvergens og konkurrenceevne i euroområdet. Der blev med forbehold af, at de nationale procedurer er afsluttet, opnået principiel enighed om at videreudvikle ESM og revidere ESM-traktaten. Der er ikke opnået konsensus i Rådet om en finanspolitisk stabiliseringsfunktion i euroområdet eller om en reform af styringen i euroområdet.

| (16) | Uddybningen af ØMU'en vil føre til bedre makroøkonomiske resultater. En ufuldstændig ØMU hæmmer den finansielle integration. Dette begrænser finansieringsmulighederne for hårdt tiltrængte investeringer, der kan fremme en inklusiv, produktiv, bæredygtig og stabil økonomi. En ufuldstændig ØMU hæmmer også en gnidningsløs transmission af pengepolitikken inden for euroområdet og Europas muligheder for at bestemme sin økonomiske skæbne. En central finanspolitisk stabiliseringsfunktion vil, hvis den bliver vedtaget, supplere euroområdets kapacitet til at føre en kontracyklisk finanspolitik. Rådet noterer sig, at Kommissionen har til hensigt at foreslå en europæisk genforsikringsordning for arbejdsløshedsunderstøttelse for at opnå en bedre beskyttelse af borgerne i tilfælde af økonomiske chok. En styrkelse af ØMU'en sammen med fornuftige politikker på europæisk og nationalt plan er afgørende for at give Europa større gennemslagskraft i verden, styrke euroens internationale rolle og bidrage til en åben, multilateral og regelbaseret global økonomi. Det er vigtigt, at der under drøftelser fortsat vises åbenhed og gennemsigtighed over for medlemsstaterne uden for euroområdet, samtidig med at Unionens indre marked fuldt ud respekteres. |
| --- | --- |

(16)

Uddybningen af ØMU'en vil føre til bedre makroøkonomiske resultater. En ufuldstændig ØMU hæmmer den finansielle integration. Dette begrænser finansieringsmulighederne for hårdt tiltrængte investeringer, der kan fremme en inklusiv, produktiv, bæredygtig og stabil økonomi. En ufuldstændig ØMU hæmmer også en gnidningsløs transmission af pengepolitikken inden for euroområdet og Europas muligheder for at bestemme sin økonomiske skæbne. En central finanspolitisk stabiliseringsfunktion vil, hvis den bliver vedtaget, supplere euroområdets kapacitet til at føre en kontracyklisk finanspolitik. Rådet noterer sig, at Kommissionen har til hensigt at foreslå en europæisk genforsikringsordning for arbejdsløshedsunderstøttelse for at opnå en bedre beskyttelse af borgerne i tilfælde af økonomiske chok. En styrkelse af ØMU'en sammen med fornuftige politikker på europæisk og nationalt plan er afgørende for at give Europa større gennemslagskraft i verden, styrke euroens internationale rolle og bidrage til en åben, multilateral og regelbaseret global økonomi. Det er vigtigt, at der under drøftelser fortsat vises åbenhed og gennemsigtighed over for medlemsstaterne uden for euroområdet, samtidig med at Unionens indre marked fuldt ud respekteres.

| (17) | Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse er blevet hørt om de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af denne henstilling, |
| --- | --- |

(17)

Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse er blevet hørt om de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af denne henstilling,

HENSTILLER, at eurolandene i perioden 2020-2021 træffer foranstaltninger, på egen hånd og i fællesskab i Eurogruppen, med henblik på at:

| 1. | Fortsætte reformerne i de af euroområdets medlemsstater, der har underskud på de løbende poster eller stor udlandsgæld, med det formål at øge konkurrenceevnen og nedbringe udlandsgælden. Styrke de betingelser, der understøtter lønstigninger, i de af euroområdets medlemsstater, der har store overskud på de løbende poster, samtidig med at arbejdsmarkedsparternes rolle respekteres, og gennemføre foranstaltninger, der fremmer offentlige og private investeringer. Fremme produktiviteten i alle medlemsstater ved at forbedre erhvervsklimaet og kvaliteten af institutionerne og øge modstandsdygtigheden ved at forbedre den måde, hvorpå markederne for varer og tjenesteydelser fungerer, navnlig ved at uddybe det indre marked. Støtte en retfærdig og inklusiv omstilling til en konkurrencedygtig grøn og digital økonomi gennem materielle og immaterielle investeringer, både offentlige og private. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Understøtte offentlige og private investeringer og forbedre kvaliteten og sammensætningen af de offentlige finanser, samtidig med at der føres en politik, som er i fuld overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Føre en forsigtig politik for at nedbringe den offentlige gæld på en troværdig og holdbar måde i medlemsstater med stor offentlig gæld. Udnytte en gunstig finanspolitisk situation i medlemsstater til at sætte yderligere skub i investeringer af høj kvalitet, samtidig med at de offentlige finansers langsigtede holdbarhed bevares. De finanspolitiske reaktioner i tilfælde af nedadgående risici bør differentieres, idet der sigtes mod en mere understøttende holdning på aggregeret niveau, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten. Landespecifikke forhold bør så vidt muligt tages i betragtning og procyklikalitet undgås. Medlemsstaterne bør være rede til at samordne deres politikker i Eurogruppen. Forbedre effektiviteten af de nationale finanspolitiske rammer og kvaliteten af de offentlige finanser og vedtage vækstfremmende skatte- og andre relevante budgetforanstaltninger, der fremmer en bæredygtig og inklusiv økonomi. Støtte og gennemføre EU-foranstaltninger, som modvirker aggressiv skatteplanlægning og forhindrer et kapløb om at have den laveste selskabsbeskatning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Styrke uddannelsessystemer og investering i færdigheder. Øge effektiviteten af aktive arbejdsmarkedspolitikker, der støtter integrationen og den vellykkede mobilitet på arbejdsmarkedet, herunder til mere digitale og grønne job. Fremme arbejdsmarkedsdeltagelsen, herunder blandt kvinder og sårbare grupper, og flytte beskatningen væk fra arbejde, navnlig for lavtlønnede og sekundære forsørgere. Fremme skabelsen af kvalitetsjob og rimelige arbejdsvilkår, fremme balancen mellem arbejdsliv og privatliv og imødegå arbejdsmarkedssegmentering. Forbedre adgangen til passende og holdbare sociale beskyttelsessystemer. Forbedre effektiviteten af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og fremme kollektive forhandlinger. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Følge op på erklæringen fra eurotopmødet af 13. december 2019 for yderligere at styrke bankunionen, så den kan fuldføres, ved straks og med samme ambitionsniveau at arbejde videre med alle elementer, herunder dem, der drøftes i Gruppen på Højt Plan vedrørende EDIS. Færdiggøre arbejdet med ESM-reformpakken, herunder indførelsen af en bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond. Gøre bagstopperordningen for Den Fælles Afviklingsfond operationel og gøre dette tidligere, forudsat at der er gjort tilstrækkelige fremskridt med risikoreduktion. Arbejde videre på løsninger til at overvinde begrænsningerne i den nuværende struktur for likviditetstilførsel i forbindelse med afvikling. Styrke de europæiske regulerings- og tilsynsmæssige rammer, herunder ved at sikre konsekvent og effektivt tilsyn med og konsekvent og effektiv håndhævelse af reglerne om bekæmpelse af hvidvask af penge. Fremme en velordnet nedgearing af store private gældsposter, herunder ved at mindske skattesystemets tilskyndelse til gældsstiftelse. Sikre fortsat mulighed for, at banker i euroområdet hurtigt kan reducere omfanget af misligholdte lån, og forhindre ophobning heraf. Gøre en fornyet indsats for at uddybe kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Gøre målrettede fremskridt for at uddybe ØMU, navnlig ved hurtigt at iværksætte de foranstaltninger, der blev peget på i erklæringen fra eurotopmødet af 13. december 2019, herunder for så vidt angår budgetinstrumentet for konvergens og konkurrenceevne, og drøfte andre aspekter. Fremskridt på dette område vil også styrke euroens internationale rolle og fremme Europas økonomiske interesser på verdensplan og bør finde sted med fuld respekt af Unionens indre marked og i åbenhed og gennemsigtighed over for medlemsstaterne uden for euroområdet. |
| --- | --- |

5.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2020.

På Rådets vegne

J. KLOECKNER

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Alle prognosetal i dette dokument stammer fra Kommissionens efterårsprognose 2019.

3

(4)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/630 af 17. april 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav til minimumsdækning af tab for misligholdte eksponeringer (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 4).

5

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/8

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9803 — SAZKA Group/OPAP)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 243/02)

Den 15. juli 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9803. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9803. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/9

---

Euroens vekselkurs (1)

22. juli 2020

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1578 |
| JPY | japanske yen | 123,94 |
| DKK | danske kroner | 7,4442 |
| GBP | pund sterling | 0,91123 |
| SEK | svenske kroner | 10,2415 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0785 |
| ISK | islandske kroner | 157,80 |
| NOK | norske kroner | 10,5343 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,365 |
| HUF | ungarske forint | 349,27 |
| PLN | polske zloty | 4,4288 |
| RON | rumænske leu | 4,8413 |
| TRY | tyrkiske lira | 7,9299 |
| AUD | australske dollar | 1,6139 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5540 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,9741 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7328 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6015 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 384,38 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,9520 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0999 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5220 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 867,99 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9235 |
| PHP | filippinske pesos | 57,110 |
| RUB | russiske rubler | 81,9588 |
| THB | thailandske bath | 36,546 |
| BRL | brasilianske real | 5,9920 |
| MXN | mexicanske pesos | 25,8715 |
| INR | indiske rupee | 86,2880 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1578

JPY

japanske yen

123,94

DKK

danske kroner

7,4442

GBP

pund sterling

0,91123

SEK

svenske kroner

10,2415

CHF

schweiziske franc

1,0785

ISK

islandske kroner

157,80

NOK

norske kroner

10,5343

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,365

HUF

ungarske forint

349,27

PLN

polske zloty

4,4288

RON

rumænske leu

4,8413

TRY

tyrkiske lira

7,9299

AUD

australske dollar

1,6139

CAD

canadiske dollar

1,5540

HKD

hongkongske dollar

8,9741

NZD

newzealandske dollar

1,7328

SGD

singaporeanske dollar

1,6015

KRW

sydkoreanske won

1 384,38

ZAR

sydafrikanske rand

18,9520

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0999

HRK

kroatiske kuna

7,5220

IDR

indonesiske rupiah

16 867,99

MYR

malaysiske ringgit

4,9235

PHP

filippinske pesos

57,110

RUB

russiske rubler

81,9588

THB

thailandske bath

36,546

BRL

brasilianske real

5,9920

MXN

mexicanske pesos

25,8715

INR

indiske rupee

86,2880

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/10

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2020/C 243/04)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 20. april 2020 |
| --- | --- |
| Sagsnr. | 85036 |
| Beslutning nr. | 040/20/COL |
| EFTA-stat | Island |
| Region | Hele Islands område |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Midlertidig covid-19- garantiordning |
| Retsgrundlag | Act No 25/2020 amending Act No 121/1997 on State Guarantees. |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Sikre adgangen til likviditet for virksomheder, der pludselig får likviditetsmangel som følge af covid-19-udbruddet |
| Støtteform | Offentlige garantier |
| Støttebeløb | 50 mia. ISK |
| Varighed | 20. april 2020-31. december 2020 |
| Berørte sektorer | Alle sektorer |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | The Ministry of Finance and Economic Affairs
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLAND |

Vedtagelsesdato

20. april 2020

Sagsnr.

85036

Beslutning nr.

040/20/COL

EFTA-stat

Island

Region

Hele Islands område

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Midlertidig covid-19- garantiordning

Retsgrundlag

Act No 25/2020 amending Act No 121/1997 on State Guarantees.

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Sikre adgangen til likviditet for virksomheder, der pludselig får likviditetsmangel som følge af covid-19-udbruddet

Støtteform

Offentlige garantier

Støttebeløb

50 mia. ISK

Varighed

20. april 2020-31. december 2020

Berørte sektorer

Alle sektorer

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

The Ministry of Finance and Economic Affairs

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLAND

Den autentiske udgave af beslutningen findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/11

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2020/C 243/05)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 17. april 2020 |
| --- | --- |
| Sagsnr. | 85047 |
| Beslutning nr. | 039/20/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Region | Hele Norges område |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Covid-19-tilskudsordning for virksomheder, der har lidt betydelige omsætningstab på grund af covid-19-udbruddet |
| Retsgrundlag | Act on a temporary grant scheme for undertakings suffering a substantial loss of turnover |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensere for de tab, virksomheder har lidt på grund af covid-19-udbruddet, med henblik på at sikre beskæftigelsen og en hurtigere genopretning af økonomien efter krisen |
| Støtteform | Tilskud |
| Støttebeløb | Anslået til 50 mia. NOK |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | Ordningen gælder for tab, der er lidt i perioden den 1. marts 2020-31. maj 2020. |
| Berørte sektorer | Alle sektorer undtagen virksomheder, der beskæftiger sig med udvinding og produktion af råolie samt elproduktion, -transmission, -distribution og -handel og finansielle institutioner, private børnehaver og luftfartsselskaber. |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Skatteetaten |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

17. april 2020

Sagsnr.

85047

Beslutning nr.

039/20/COL

EFTA-stat

Norge

Region

Hele Norges område

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Covid-19-tilskudsordning for virksomheder, der har lidt betydelige omsætningstab på grund af covid-19-udbruddet

Retsgrundlag

Act on a temporary grant scheme for undertakings suffering a substantial loss of turnover

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensere for de tab, virksomheder har lidt på grund af covid-19-udbruddet, med henblik på at sikre beskæftigelsen og en hurtigere genopretning af økonomien efter krisen

Støtteform

Tilskud

Støttebeløb

Anslået til 50 mia. NOK

Støtteintensitet

100 %

Varighed

Ordningen gælder for tab, der er lidt i perioden den 1. marts 2020-31. maj 2020.

Berørte sektorer

Alle sektorer undtagen virksomheder, der beskæftiger sig med udvinding og produktion af råolie samt elproduktion, -transmission, -distribution og -handel og finansielle institutioner, private børnehaver og luftfartsselskaber.

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Skatteetaten

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/12

---

EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter, referencesatser og kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder for EFTA-staterne pr. 1. maj 2020

(Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte, og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004
   (1)

  )

(2020/C 243/06)

Basissatser beregnes i overensstemmelse med kapitlet om metoden til fastsættelse af referencesatser og kalkulationsrenter i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte som ændret ved Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 788/08/KOL af 17. december 2008. For at nå frem til de gældende referencesatser skal passende marginer lægges til basissatsen i overensstemmelse med retningslinjerne for statsstøtte.

Basissatserne for Island og Norge er pr. 1. maj blevet ajourført i lyset af ekstraordinære omstændigheder, covid-19-pandemien.

Basissatserne er fastsat således:

| | Island | Liechtenstein | Norge |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020 – | 2,78 | –0,56 | 0,99 |

Island

Liechtenstein

Norge

1.5.2020 –

2,78

–0,56

0,99

---

(1)  EUT L 139 af 25.5.2006, s. 37, og EØS-tillæg nr. 26/2006 af 25.5.2006, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/13

---

Meddelelse fra Norge vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

Meddelelse om indkaldelse af ansøgninger om oliekoncessioner på den norske kontinentalsokkel — Tildelinger i forhåndsdefinerede områder 2020

(2020/C 243/07)

Olje- og energidepartementet indkalder hermed ansøgninger om oliekoncessioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter, jf. artikel 3, stk. 2, litra a).

Oliekoncessionerne vil kun blive tildelt aktieselskaber, som er registreret i Norge eller i en anden stat, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen), eller til fysiske personer, som har hjemsted i en stat, der er part i EØS-aftalen.

Selskaber, der ikke er koncessionshavere på den norske kontinentalsokkel, kan tildeles oliekoncessioner, hvis de er prækvalificerede som koncessionshavere på den norske kontinentalsokkel.

Individuelle selskaber og selskaber, der ansøger som del af en gruppe, vil blive behandlet på lige fod af Olje- og energidepartementet. Ansøgere, der indsender en individuel ansøgning, eller ansøgere, som er en del af en koncern, der indsender en fælles ansøgning, vil blive betragtet som en ansøger til oliekoncessionen. Olje- og energidepartementet kan på grundlag af ansøgninger, der indsendes af grupper eller individuelle ansøgere, sammensætte koncessionsgrupper, der tildeles en ny oliekoncession, herunder fjerne ansøgere fra en fælles ansøgning og tilføje individuelle ansøgere, og udpege operatøren for sådanne grupper.

Tildeling af en andel af en oliekoncession vil forudsætte, at koncessionshaverne indgår en aftale om olieaktiviteter, herunder en fælles driftsaftale og en regnskabsaftale. Hvis oliekoncessionen deles stratigrafisk, er indehaverne af de to stratigrafisk opdelte koncessioner også forpligtede til at indgå en særlig fælles driftsaftale, som regulerer forholdet mellem dem i denne forbindelse.

Ved de nævnte aftalers undertegnelse indgår koncessionshaverne i et joint venture, hvor størrelsen af deres andel til enhver tid vil være identisk med deres andel af oliekoncessionen.

Koncessionsdokumenterne vil hovedsagelig være baseret på relevante dokumenter fra tildelingerne i forhåndsdefinerede områder 2019. Målet er, at hovedelementerne i eventuelle tilpasninger af rammerne skal være tilgængelige for eventuelle ansøgere forud for ansøgningstidspunktet.

Kriterierne for tildeling af en oliekoncession

For at fremme god ressourceforvaltning og hurtig og effektiv efterforskning og produktion af olie på den norske kontinentalsokkel, herunder sammensætning af koncessionsgrupper til sikring heraf, gælder følgende kriterier for tildeling af andele af oliekoncessioner og for udpegning af operatør:

| a) | Ansøgerens geologiske indsigt i det pågældende geografiske område, og hvorledes koncessionshaverne agter at foretage en effektiv efterforskning efter olie. |
| --- | --- |

a)

Ansøgerens geologiske indsigt i det pågældende geografiske område, og hvorledes koncessionshaverne agter at foretage en effektiv efterforskning efter olie.

| b) | Ansøgerens relevante tekniske ekspertise, og hvorledes denne ekspertise aktivt kan bidrage til en omkostningseffektiv efterforskning og i givet fald produktion af olie fra det pågældende geografiske område. |
| --- | --- |

b)

Ansøgerens relevante tekniske ekspertise, og hvorledes denne ekspertise aktivt kan bidrage til en omkostningseffektiv efterforskning og i givet fald produktion af olie fra det pågældende geografiske område.

| c) | Ansøgerens tidligere erfaringer på den norske kontinentalsokkel eller tilsvarende relevante erfaringer fra andre områder. |
| --- | --- |

c)

Ansøgerens tidligere erfaringer på den norske kontinentalsokkel eller tilsvarende relevante erfaringer fra andre områder.

| d) | Ansøgerens økonomiske evne til at foretage efterforskningen efter og i givet fald produktionen af olie i det pågældende geografiske område. |
| --- | --- |

d)

Ansøgerens økonomiske evne til at foretage efterforskningen efter og i givet fald produktionen af olie i det pågældende geografiske område.

| e) | Hvis ansøgeren er eller tidligere har været koncessionshaver, kan Olje- og energidepartementet tage hensyn til enhver form for ineffektivitet eller manglende ansvarlighed, som ansøgeren har udvist som koncessionshaver. Der kan også tages hensyn til nationale sikkerhedshensyn, hvis ministeriet finder, at sådanne hensyn er relevante. |
| --- | --- |

e)

Hvis ansøgeren er eller tidligere har været koncessionshaver, kan Olje- og energidepartementet tage hensyn til enhver form for ineffektivitet eller manglende ansvarlighed, som ansøgeren har udvist som koncessionshaver. Der kan også tages hensyn til nationale sikkerhedshensyn, hvis ministeriet finder, at sådanne hensyn er relevante.

| f) | Oliekoncessionerne vil som hovedregel blive tildelt et joint venture, hvor mindst én koncessionshaver har foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller har tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. |
| --- | --- |

f)

Oliekoncessionerne vil som hovedregel blive tildelt et joint venture, hvor mindst én koncessionshaver har foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller har tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel.

| g) | Oliekoncessionerne vil som hovedregel blive tildelt to eller flere koncessionshavere, hvoraf mindst én har erfaringer som nævnt under litra f). |
| --- | --- |

g)

Oliekoncessionerne vil som hovedregel blive tildelt to eller flere koncessionshavere, hvoraf mindst én har erfaringer som nævnt under litra f).

| h) | Den udpegede operatør for oliekoncessionerne i Barentshavet skal have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. |
| --- | --- |

h)

Den udpegede operatør for oliekoncessionerne i Barentshavet skal have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel.

| i) | Med hensyn til oliekoncessionerne i dybe farvande skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget boringer i dybe farvande som operatør. |
| --- | --- |

i)

Med hensyn til oliekoncessionerne i dybe farvande skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget boringer i dybe farvande som operatør.

| j) | Med hensyn til de oliekoncessioner, hvor undersøgelsesboringer indebærer højt tryk og/eller høje temperaturer (HTHP), skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget en HTHP-boring som operatør. |
| --- | --- |

j)

Med hensyn til de oliekoncessioner, hvor undersøgelsesboringer indebærer højt tryk og/eller høje temperaturer (HTHP), skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget en HTHP-boring som operatør.

Blokke, der kan ansøges om

Ansøgninger om andele af oliekoncessioner kan indsendes for de blokke, der ikke er givet koncession på, inden for det forhåndsdefinerede område, som fremgår af de kort, Oljedirektoratet har udgivet. Det er også muligt at ansøge om arealer, der efter meddelelsens bekendtgørelse er blevet frigivet inden for det forhåndsdefinerede område i overensstemmelse med de opdaterede kort på Oljedirektoratets interaktive FactMaps, som kan findes på Oljedirektoratets websted.

Hver enkelt oliekoncession kan omfatte en eller flere blokke eller dele af blokke. Ansøgerne bedes begrænse beskrivelsen i deres ansøgning til områder, hvor de har kortlagt mulighederne for udvinding.

Meddelelsens fulde ordlyd med detaljerede kort over de pågældende områder kan findes på Oljedirektoratets hjemmeside www.npd.no/apa2020.

Ansøgninger om oliekoncessioner skal indgives elektronisk, f.eks. gennem L2S, til:

| Olje- og energidepartementet |
| --- |
| Postboks 8148 Dep. |
| N-0033 Oslo |
| NORGE |

Olje- og energidepartementet

Postboks 8148 Dep.

N-0033 Oslo

NORGE

En kopi skal indsendes elektronisk, f.eks. gennem L2S, til

| Oljedirektoratet |
| --- |
| Postboks 600 |
| N-4003 Stavanger |
| NORGE |

Oljedirektoratet

Postboks 600

N-4003 Stavanger

NORGE

Frist: den 22. september 2020 kl. 12.00.

Tildelingen af oliekoncessioner i forbindelse med tildelingerne i forhåndsdefinerede områder i 2020 på den norske kontinentalsokkel skal efter planen finde sted i første kvartal af 2021.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/15

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 243/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Bosch Thermotechnick GmbH (»Bosch TT«, Tyskland), som er en del af Bosch-koncernen, der i sidste instans kontrolleres af Robert Bosch GmbH |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnick GmbH (»Bosch TT«, Tyskland), som er en del af Bosch-koncernen, der i sidste instans kontrolleres af Robert Bosch GmbH

| — | Electra Consumer Products Ldt (»ECP«, Israel), som er en del af ELCO-koncernen, der i sidste instans kontrolleres af Elco Ltd. |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt (»ECP«, Israel), som er en del af ELCO-koncernen, der i sidste instans kontrolleres af Elco Ltd.

| — | Electra Industries Ldt. (Israel). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Israel).

Bosch TT og ECP erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Electra Industries Ldt.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Bosch TT: fremstilling af energieffektive opvarmningsprodukter og varmtvandsløsninger |
| --- | --- |

—

Bosch TT: fremstilling af energieffektive opvarmningsprodukter og varmtvandsløsninger

| — | ECP: fremstilling og distribution af elektriske forbrugerprodukter, telekommunikationstjenester og investering i fast ejendom |
| --- | --- |

—

ECP: fremstilling og distribution af elektriske forbrugerprodukter, telekommunikationstjenester og investering i fast ejendom

| — | Electra Industries Ldt.: udvikling, fremstilling og forsyning af boligklimaanlæg og tilbehør, vandterminaler til centrale klimaanlæg, luft-vand-varmepumper og komponenter til OEM-kunder. |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt.: udvikling, fremstilling og forsyning af boligklimaanlæg og tilbehør, vandterminaler til centrale klimaanlæg, luft-vand-varmepumper og komponenter til OEM-kunder.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/17

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 243/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Allianz SE (»Allianz«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Allianz SE (»Allianz«, Tyskland)

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. (»BASR«, Spanien), der kontrolleres af BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros (»BBVA«, Spanien). |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. (»BASR«, Spanien), der kontrolleres af BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros (»BBVA«, Spanien).

Allianz erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele BASR.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Allianz: Allianz-koncernen er en verdensomspændende udbyder af finansielle tjenesteydelser, der hovedsageligt beskæftiger sig med livs- og skadesforsikring og kapitalforvaltning |
| --- | --- |

—

Allianz: Allianz-koncernen er en verdensomspændende udbyder af finansielle tjenesteydelser, der hovedsageligt beskæftiger sig med livs- og skadesforsikring og kapitalforvaltning

| — | BASR: BBVA's skadesforsikringsvirksomhed (og ikke-sundhedsrelaterede forsikringsvirksomhed) i Spanien og BBVA's eksisterende boligforsikringsvirksomhed i Portugal. |
| --- | --- |

—

BASR: BBVA's skadesforsikringsvirksomhed (og ikke-sundhedsrelaterede forsikringsvirksomhed) i Spanien og BBVA's eksisterende boligforsikringsvirksomhed i Portugal.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/18

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2020/C 243/10)

Europa-Kommissionen har godkendt denne mindre ændring i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne ændring af mindre omfang findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»Castaña de Galicia«

EU-nr.: PGI-ES-0609-AM01 — 31.1.2020

BOB () BGB (X)

1.   Betegnelse

»Castaña de Galicia«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Castaña de Galicia« er forbeholdt frugter fra de galiciske autoktone sorter af den europæiske kastanje (Castanea sativa Mill.), bestemt til konsum og markedsført i frisk eller frosset tilstand.

Disse sorter omfatter samtlige økotyper af lokal oprindelse, som landbrugerne gennem flere århundrede har udvalgt for at forbedre deres produktive egenskaber og kvalitet; deres morfologi og genetiske specificitet er desuden udførligt beskrevet og identificeret for at adskille dem fra kastanjer, der produceres i andre områder i Spanien, Portugal og Frankrig. De galiciske sorter anses for at være en uerstattelig naturarv blandt de plantegenetiske ressourcer, hvad angår beskyttelsen af den biologiske og genetiske mangfoldighed, og er omfattet af den juridiske definerede betegnelse »bevarelsessorter«.

Den fortsatte brug af de traditionelle kastanjedyrkningsmetoder i Galicien har således gjort det muligt at udvælge en homogen samling af lokale sorter, som danner grundlag for den galiciske kastanjes nuværende berømmelse og omdømme.

De væsentligste særegne kendetegn ved »Castaña de Galicia« er:

| — | Fin skal med glinsende brun farve. |
| --- | --- |

—

Fin skal med glinsende brun farve.

| — | Fin hinde, der kun vokser let ind i frøet og nemt fjernes ved skrælning. |
| --- | --- |

—

Fin hinde, der kun vokser let ind i frøet og nemt fjernes ved skrælning.

| — | Sød smag og fast umelet konsistens. |
| --- | --- |

—

Sød smag og fast umelet konsistens.

| — | Den høstede frugt har et fugtindhold på mellem 50 og 60 %. |
| --- | --- |

—

Den høstede frugt har et fugtindhold på mellem 50 og 60 %.

| — | Skallen indeholder almindeligvis højst 3 frugter. |
| --- | --- |

—

Skallen indeholder almindeligvis højst 3 frugter.

| — | Gennemsnitligt kulhydratindhold på 59,5 % (målt på tørstof), hvilket er højere end i alle andre produktionsområder i Spanien. |
| --- | --- |

—

Gennemsnitligt kulhydratindhold på 59,5 % (målt på tørstof), hvilket er højere end i alle andre produktionsområder i Spanien.

| — | Meget lav gennemsnitlig forekomst af revner (4,5 %) og spalter (2,1 %); de galiciske kastanjer har den laveste samlede værdi af disse to parametre i forhold til andre produktionsområder i Spanien. |
| --- | --- |

—

Meget lav gennemsnitlig forekomst af revner (4,5 %) og spalter (2,1 %); de galiciske kastanjer har den laveste samlede værdi af disse to parametre i forhold til andre produktionsområder i Spanien.

Efter denne angivelse af de gennemsnitsværdier, der kendetegner den galiciske kastanje, følger nedenfor de karakteristika, der kræves for den frugt, der kan være omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Castaña de Galicia« efter høst:

| — | fugtindhold på minimum 50 % og maksimum 60 % |
| --- | --- |

—

fugtindhold på minimum 50 % og maksimum 60 %

| — | maksimal andel spaltede frugter: 12 % |
| --- | --- |

—

maksimal andel spaltede frugter: 12 %

| — | kulhydratindhold: minimum 55 % |
| --- | --- |

—

kulhydratindhold: minimum 55 %

| — | antal frugter pr. kg højst 120 for friske frugter og højst 200 for frosne produkter. |
| --- | --- |

—

antal frugter pr. kg højst 120 for friske frugter og højst 200 for frosne produkter.

I hver pakke med kastanjer omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Castaña de Galicia« må der højst være 5 % af frugterne, som ikke opfylder de specificerede krav.

Frysningen har udelukkende til formål at forlænge produktets holdbarhedsperiode, uden at der rent faktisk er tale om en forarbejdningsproces, hvorfor både de friske og de frosne frugter har samme fysiske, kemiske og organoleptiske kendetegn som anført ovenfor.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Bortset fra selve dyrkningen er der ingen specifikke etaper af produktionen som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Kastanjer med »Castaña de Galicia« BGB markedsføres i net, raffiabast eller sækkelærred for det friske produkts vedkommende og frosne produkter i emballager beregnet til levnedsmiddelbrug, som er godkendt i den gældende fødevarelovgivning. I begge tilfælde er den tilladte vægt 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg og 25 kg samt eventuelt andre muligheder, for så vidt det ikke skader produktets kvalitet.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Kastanjer, der markedsføres under den beskyttede geografiske betegnelse »Castaña de Galicia«, skal på emballagen være forsynet med en etiket med de enkelte producenters/emballeringsvirksomheders og en BGB-etiket med det officielle BGB-symbol.

Både selve etiketten og BGB-etiketten skal være forsynet med angivelsen Indicación Geográfica Protegida »Castaña de Galicia«.

Etiketter på forarbejdede produkter (f.eks. kastanjemos, kastanjecreme, syltede kastanjer, kastanjer i alkohol, glaserede kastanjer, glaserede kastanjebolsjer) kan forsynes med en angivelse af, at de kastanjer, der er brugt til fremstillingen, stammer fra BGB'en »Castaña de Galicia«, forudsat at råvarerne opfylder kravene i varespecifikationen.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgræsning

Det geografiske område, hvor »Castaña de Galicia« produceres, omfatter den del af den selvstyrende region Galicien, der mod vest grænser op til Dorsal Gallega og mod nord til Sierra del Xistral.

Rent administrativt omfatter produktionsområdet således:

| — | provinsen A Coruña: comarca Terra de Melides og kommunerne Arzúa og Boimorto (comarca Arzúa) |
| --- | --- |

—

provinsen A Coruña: comarca Terra de Melides og kommunerne Arzúa og Boimorto (comarca Arzúa)

| — | hele provinsen Lugo med undtagelse af kommunerne O Vicedo, Viveiro, Xove og Cervo (comarca Mariña Occidental), Burela og Foz (comarca Mariña Central) og Barreiros og Ribadeo (comarca Mariña Oriental) |
| --- | --- |

—

hele provinsen Lugo med undtagelse af kommunerne O Vicedo, Viveiro, Xove og Cervo (comarca Mariña Occidental), Burela og Foz (comarca Mariña Central) og Barreiros og Ribadeo (comarca Mariña Oriental)

| — | samtlige kommuner i provinsen Ourense |
| --- | --- |

—

samtlige kommuner i provinsen Ourense

| — | provinsen Pontevedra: comarcas Tabeirós-Terra de Montes og Deza, kommunerne Cotobade, A Lama og Campo Lameiro (comarca Pontevedra) og kommunen Cuntis (comarca Caldas) |
| --- | --- |

—

provinsen Pontevedra: comarcas Tabeirós-Terra de Montes og Deza, kommunerne Cotobade, A Lama og Campo Lameiro (comarca Pontevedra) og kommunen Cuntis (comarca Caldas)

| — | Afgrænsningen af dette produktionsområde svarer til en række vilkår med hensyn til nedbør, varme, temperatur- og nedbørskombination, højde og jordbundsforhold, der er optimale for dyrkningen af denne kvalitetskastanje. |
| --- | --- |

—

Afgrænsningen af dette produktionsområde svarer til en række vilkår med hensyn til nedbør, varme, temperatur- og nedbørskombination, højde og jordbundsforhold, der er optimale for dyrkningen af denne kvalitetskastanje.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

I det afgrænsede geografiske område er der en række gunstige klimaforhold, som giver en god afgrødeudvikling og en høj kastanjekvalitet, herunder moderate temperaturer under frugtens udvikling og modning, og et luftfugtighedsniveau, der giver frugten et højt fugtindhold og dermed en høj kvalitet.

Nedenfor beskrives i nærmere detaljer de kendetegn for det afgrænsede geografiske område, som har direkte tilknytning til de parametre, der anses for at være optimale for kastanjen:

| — | nedbør: Produktionsområdet har megen regn, i alt ca. 1 000 mm om året, men om sommeren er klimaet forholdsvis tørt indtil september, og disse to forhold er begge gunstige for kastanjernes kvalitet. Området omfatter ikke de områder i Galicien, der ligger tættest på kysten, hvor parametrene er højere end de værdier, der er bedst for dyrkningen. |
| --- | --- |

—

nedbør: Produktionsområdet har megen regn, i alt ca. 1 000 mm om året, men om sommeren er klimaet forholdsvis tørt indtil september, og disse to forhold er begge gunstige for kastanjernes kvalitet. Området omfatter ikke de områder i Galicien, der ligger tættest på kysten, hvor parametrene er højere end de værdier, der er bedst for dyrkningen.

| — | temperatur: Området har årlige gennemsnitstemperaturer på 6-14 °C, hvilket ligger inden for de intervaller, der er bedst for kastanjen (3-16 °C), med høje sommertemperaturer, som fremmer modningen og udviklingen af frugterne. |
| --- | --- |

—

temperatur: Området har årlige gennemsnitstemperaturer på 6-14 °C, hvilket ligger inden for de intervaller, der er bedst for kastanjen (3-16 °C), med høje sommertemperaturer, som fremmer modningen og udviklingen af frugterne.

| — | temperatur/nedbørskombination: Den østlige halvdel af Galicien har den mest gunstige temperatur- og nedbørskombination for kastanjen, som udvikler sig bedst i miljøer med en vis luftfugtighed, som dog ikke må være for høj, da det vil fremme udviklingen af sygdomme som kastanjeblæksyge og kastanjekræft. |
| --- | --- |

—

temperatur/nedbørskombination: Den østlige halvdel af Galicien har den mest gunstige temperatur- og nedbørskombination for kastanjen, som udvikler sig bedst i miljøer med en vis luftfugtighed, som dog ikke må være for høj, da det vil fremme udviklingen af sygdomme som kastanjeblæksyge og kastanjekræft.

| — | højdeforhold: Det afgrænsede område ligger i de højder, hvor kastanjen klarer sig bedst (400-900 m uden at overstige 1 200 m). |
| --- | --- |

—

højdeforhold: Det afgrænsede område ligger i de højder, hvor kastanjen klarer sig bedst (400-900 m uden at overstige 1 200 m).

| — | jordbund og litologi: I den største del af området har jordbunden udviklet sig oven på granit og metamorfe bjergarter (forskellige former for skifer) med en løs struktur og rigt på plantemateriale, med lav pH og lavt indhold af aktiv kalk; denne form for jordbund anses for at være den bedste til dyrkning af kastanje. |
| --- | --- |

—

jordbund og litologi: I den største del af området har jordbunden udviklet sig oven på granit og metamorfe bjergarter (forskellige former for skifer) med en løs struktur og rigt på plantemateriale, med lav pH og lavt indhold af aktiv kalk; denne form for jordbund anses for at være den bedste til dyrkning af kastanje.

Kastanjedyrkningen har stor værdi for miljøet og er perfekt tilpasset jordbunds- og klimaforholdene i de højere og mellemhøje bjergområder i Galicien, hvor den har vist sig at være det mest konkurrencedygtige landbrugsalternativ. Selve den historiske udvikling i landplanlægningen (til fordel for hurtigtvoksende træsorter og afgrøder som majs eller kartoffel), er blevet en faktor, der har bidraget til at afgrænse det pågældende område.

5.2.   Produktets egenart

Udover de specifikke hensigtsmæssige klima- og jordbundsforhold i produktionsområdet, der er nævnt ovenfor, og som bevirker en optimal udvikling af frugten, er den galiciske kastanjeproduktion også baseret på et intenst udvælgelsesarbejde, som de galiciske landbrugere gennem århundreder har udført i de såkaldte »soutos« (»soutos« refererer til plantager bestående af træer med samme eller nogenlunde samme alder, hvor man benytter de samme dyrkningsmetoder). Den menneskelige faktor har således gennem de traditionelle og omhyggelige dyrkningsmetoder virket som drivkraft for en løbende planteforædling (ud fra produktive og kvalitative kriterier), som har ført til udviklingen af en række lokale økotyper, der nu er blevet til den galiciske kvalitetskastanje. Det er takket være samspillet mellem disse faktorer, at denne kastanje har opnået sin nuværende berømmelse og prestige.

Produktionsmodellen med »soutos«, som stadig bruges, viser forbindelsen til den galiciske kultur og tradition for kastanjedyrkning og har desuden den vigtige rolle, at den giver plantemateriale til nye specifikke kastanjeplantager, hvor der vil kunne blive benyttet moderne dyrkningsmetoder.

Blandt de kendetegn, der giver den galiciske kastanje en særlig kvalitet i forhold til kastanjer fra andre produktionsområder, skal navnlig nævnes følgende:

| — | fin hinde, hvilket gør frugten meget lettere at skrælle |
| --- | --- |

—

fin hinde, hvilket gør frugten meget lettere at skrælle

| — | lav forekomst af spalter, hvilket, ligesom den fine hinde, betyder, at frugten er meget lettere at skrælle |
| --- | --- |

—

lav forekomst af spalter, hvilket, ligesom den fine hinde, betyder, at frugten er meget lettere at skrælle

| — | højt fugtindhold, hvilket er meget værdsat både til konsum i frisk stand og til fremstilling af forarbejdede varer |
| --- | --- |

—

højt fugtindhold, hvilket er meget værdsat både til konsum i frisk stand og til fremstilling af forarbejdede varer

| — | lav forekomst af revner, hvilket i betydelig grad mindsker frasorteringen |
| --- | --- |

—

lav forekomst af revner, hvilket i betydelig grad mindsker frasorteringen

| — | meget højt indhold af stivelse, som tilfører kastanjen en sødere smag efter omdannelse til glukose (naturlig hydrolyse ved modning og induceret hydrolyse ved varmebehandling). |
| --- | --- |

—

meget højt indhold af stivelse, som tilfører kastanjen en sødere smag efter omdannelse til glukose (naturlig hydrolyse ved modning og induceret hydrolyse ved varmebehandling).

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet, omdømme eller andre særlige egenskaber

Kastanjen har vokset vildt i Galicien siden den pleistocæne tidsalder, men udnyttelsen og dyrkningen af kastanjen stammer fra romertiden. Senere, i middelalderen, oplevede kastanjen en ny fremgang takket være de gejstlige og adelige kredses udvidede dyrkning af kastanjen i tæt forbindelse med vindyrkningen.

Der har således lige fra gammel tid fundet en udvælgelse og udbredelse sted af autoktone kastanjesorter af høj kvalitet, som generelt er velegnede til udnyttelse af både træ og frugt. Derudover har den store befolkningsspredning, der gennem tiderne har kendetegnet Galicien, og som betyder, at befolkningen er spredt over praktisk taget hele området (kyst, det centrale højland, dale og bjergområder), fremmet udvælgelsen af mange sorter, der er tilpasset forskellige miljøer med en fremragende tilpasning til jord- og klimaforhold med lav grad af spaltning og revner, passende størrelse osv.

Kastanjens optimale tilpasning til miljøforholdene i det afgrænsede geografiske område (det geografiske områdes specifikke karakter) tilfører i sig selv produktet en høj kvalitet som en logisk konsekvens af forbindelsen mellem træsortens gode udvikling og frembringelsen af kvalitetsfrugt. Desuden medvirker de moderate temperaturer under kastanjernes udvikling og modning samt den høje naturlige fugtighed i produktionsområdet til, at frugten har et højt fugtindhold, som er yderst værdsat både til konsum i frisk stand og som råvare til fremstillingen af forarbejdede produkter.

Dertil kommer, at dyrkningen i »soutos« traditionelt har været grundmodellen for den galiciske kastanjeproduktion. Denne produktionsmodel har dannet rammen om landbrugernes gradvise udvælgelse og udnyttelse af kastanjen på grundlag af produktivitet og kvalitet, hvilket har ført frem til de lokale økotyper, der nu dyrkes, og som er fundamentet for den galiciske kastanjes kvalitet, omdømme og berømmelse.

De galiciske kastanjers prestige afspejles i deres gode stilling på markedet; det er ikke usædvanligt på det spanske marked, at der sælges kastanjer af anden herkomst, men angivet som galiciske, hvilket beviser deres gode omdømme. Blandt de bibliografiske referencer, der viser den galiciske kastanjes historiske omdømme, skal nævnes:

| — | en omfattende dokumentation i de galiciske klostre vedrørende den galiciske kastanjes store betydning i middelalderen. Denne dokumentation nævnes i værker som El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (det benediktinske kloster i San Vicenzo de Pombeiro og dets diplomatiske samling fra middelalderen) og El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (klosteret i San Clodio do Ribeiro i middelalderen: forskning og dokumentation) af M. Lucas Álvarez og P. Lucas Domínguez og Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (diplomatisk samling fra cistercienserklosteret i Santa Maria de Oseira) af M. Romaní Martínez |
| --- | --- |

—

en omfattende dokumentation i de galiciske klostre vedrørende den galiciske kastanjes store betydning i middelalderen. Denne dokumentation nævnes i værker som El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (det benediktinske kloster i San Vicenzo de Pombeiro og dets diplomatiske samling fra middelalderen) og El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (klosteret i San Clodio do Ribeiro i middelalderen: forskning og dokumentation) af M. Lucas Álvarez og P. Lucas Domínguez og Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (diplomatisk samling fra cistercienserklosteret i Santa Maria de Oseira) af M. Romaní Martínez

| — | Alexandre Dumas' omtale af de galiciske kastanjers kvalitet i De Paris à Cadix fra 1847 |
| --- | --- |

—

Alexandre Dumas' omtale af de galiciske kastanjers kvalitet i De Paris à Cadix fra 1847

| — | angivelsen af kastanjerne som et af de vigtigste elementer i det galiciske agrarlandskab i Abel Bouhiers værk La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire |
| --- | --- |

—

angivelsen af kastanjerne som et af de vigtigste elementer i det galiciske agrarlandskab i Abel Bouhiers værk La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire

| — | de mange henvisninger til festivalen fiesta del magosto (folkefest, der afholdes mange steder i Galicien, med kastanjen som hovedelement) som f.eks. i Manuel Murguías værk Historia de Galicia (Galiciens historie) (1865) |
| --- | --- |

—

de mange henvisninger til festivalen fiesta del magosto (folkefest, der afholdes mange steder i Galicien, med kastanjen som hovedelement) som f.eks. i Manuel Murguías værk Historia de Galicia (Galiciens historie) (1865)

| — | den galiciske kastanjes fremtrædende gastronomiske rolle i en række opskrifter, beskrevet af f.eks. Manuel Puga y Parga (1874-1917) i dennes bog La Cocina Práctica (1905), eller de mange madretter, der er beskrevet af Álvaro Cunqueiro i La Cocina Gallega (1973). |
| --- | --- |

—

den galiciske kastanjes fremtrædende gastronomiske rolle i en række opskrifter, beskrevet af f.eks. Manuel Puga y Parga (1874-1917) i dennes bog La Cocina Práctica (1905), eller de mange madretter, der er beskrevet af Álvaro Cunqueiro i La Cocina Gallega (1973).

Endnu et indirekte bevis på de galiciske kastanjers store udbredelse, omdømme og prestige kan ses ud af den frekvens af henvisninger, man finder på internettet, for galiciske kastanjer i forhold til kastanjer af anden oprindelse. En søgning på Google den 20. november 2008 viser f.eks., at søgeordene »castaña/s gallega/s« (galiciske kastanjer) og deres ækvivalenter på galicisk (castaña/s galega/s) giver ca. 5 600 søgeresultater, mens søgeordene »castaña/s española/s« (spanske kastanjer) kun giver 200 resultater. Kastanjer af andre oprindelser (Asturias, Andalusien eller Extremadura) når ikke i noget tilfælde op på mere end en snes resultater.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/23

---

Meddelelse om anmodning vedrørende anvendelsen af artikel 34 i direktiv 2014/25/EU

Anmodning indgivet af en ordregivende enhed — Forlængelse af fristen for vedtagelse af gennemførelsesretsakter

(2020/C 243/11)

Den 1. marts 2018 modtog Kommissionen en anmodning i henhold til artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (1). Den første arbejdsdag efter modtagelse af anmodningen var den 2. marts 2018, og Kommissionens oprindelige frist til at træffe afgørelse om denne anmodning var på 145 arbejdsdage.

Denne anmodning er indgivet af Finavia Oyj og vedrører aktiviteter i forbindelse med levering af kommercielle ydelser til flypassagerer i Helsinki Lufthavn i Finland. De relevante meddelelser blev offentliggjort på side 21 i EUT C 114 den 28. marts 2018, på side 9 i EUT C 359 den 5. oktober 2018 og på side 3 i EUT C 211 den 25. juni 2020. Den forlængede frist var den 8. juli 2020.

I henhold til punkt 1, fjerde afsnit, i bilag IV til direktiv 2014/25/EU kan Kommissionen forlænge fristen efter aftale med dem, der har fremsat anmodningen om undtagelse. Da der er behov for yderligere vurdering af anmodningen, og med Finavia Oyjs samtykke, suspenderes Kommissionens frist til at træffe afgørelse om denne anmodning hermed indtil den 30. september 2020. Dette berører ikke muligheden for, at fristen kan suspenderes eller forlænges yderligere.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

---

| 23.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/24

---

Meddelelse til NOOR WALI MEHSUD, som ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1082 er føjet til den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

(2020/C 243/12)

1.

Den liste, som denne FN-komité har opstillet, omfatter:

| — | ISIL (Da'esh) og Al Qaida |
| --- | --- |

—

ISIL (Da'esh) og Al Qaida

| — | fysiske eller juridiske personer, enheder, organer og grupper med tilknytning til ISIL (Da'esh) og Al Qaida, og |
| --- | --- |

—

fysiske eller juridiske personer, enheder, organer og grupper med tilknytning til ISIL (Da'esh) og Al Qaida, og

| — | juridiske personer, enheder og organer, som ejes eller kontrolleres af eller på anden måde støtter en af disse tilknyttede personer, enheder, organer og grupper. |
| --- | --- |

—

juridiske personer, enheder og organer, som ejes eller kontrolleres af eller på anden måde støtter en af disse tilknyttede personer, enheder, organer og grupper.

Handlinger eller aktiviteter, der viser, at en person, gruppe, virksomhed eller enhed »har tilknytning« til ISIL (Da'esh) og Al-Qaida, omfatter:

| a) | deltagelse i finansiering, planlægning, fremme, forberedelse eller udførelse af handlinger eller aktiviteter udført af, sammen med, under navn af, på vegne af eller til støtte for ISIL (Da'esh) og Al-Qaida eller enhver celle, affilieret gruppe, fraktion eller afledt gruppe heraf |
| --- | --- |

a)

deltagelse i finansiering, planlægning, fremme, forberedelse eller udførelse af handlinger eller aktiviteter udført af, sammen med, under navn af, på vegne af eller til støtte for ISIL (Da'esh) og Al-Qaida eller enhver celle, affilieret gruppe, fraktion eller afledt gruppe heraf

| b) | levering, salg eller overførsel af våben og dertil hørende materiel til alle sådanne |
| --- | --- |

b)

levering, salg eller overførsel af våben og dertil hørende materiel til alle sådanne

| c) | rekruttering for alle sådanne eller |
| --- | --- |

c)

rekruttering for alle sådanne eller

| d) | anden form for støtte til alle sådannes handlinger eller aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

anden form for støtte til alle sådannes handlinger eller aktiviteter.

2.

NOOR WALI MEHSUD kan til enhver tid med den fornødne dokumentation rette en anmodning til FN's ombudsmand om, at beslutningen om at optage ham på ovennævnte FN-liste tages op til fornyet overvejelse. Sådanne anmodninger stiles til følgende adresse:

| United Nations — Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| AMERIKAS FORENEDE STATER |
| Tlf. +1 2129632671 |
| Fax +1 2129631300/3778 |
| E-mail: ombudsperson@un.org |

United Nations — Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

AMERIKAS FORENEDE STATER

Tlf. +1 2129632671

Fax +1 2129631300/3778

E-mail: ombudsperson@un.org

Yderligere oplysninger findes på

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting.

3.

Følgende foranstaltninger i forordning (EF) nr. 881/2002 finder anvendelse på de personer og enheder, som er opført i bilag I:

| 1) | indefrysning af alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører, ejes eller besiddes af de pågældende personer og enheder, og forbud (gældende for alle) mod direkte eller indirekte at stille midler og økonomiske ressourcer til rådighed for eller til rådighed til fordel for de pågældende personer og enheder (artikel 2 og 2a), og |
| --- | --- |

1)

indefrysning af alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører, ejes eller besiddes af de pågældende personer og enheder, og forbud (gældende for alle) mod direkte eller indirekte at stille midler og økonomiske ressourcer til rådighed for eller til rådighed til fordel for de pågældende personer og enheder (artikel 2 og 2a), og

| 2) | forbud mod direkte eller indirekte at yde, sælge, levere eller overføre teknisk rådgivning, teknisk bistand eller oplæring i militær virksomhed gældende for alle de pågældende personer og enheder (artikel 3). |
| --- | --- |

2)

forbud mod direkte eller indirekte at yde, sælge, levere eller overføre teknisk rådgivning, teknisk bistand eller oplæring i militær virksomhed gældende for alle de pågældende personer og enheder (artikel 3).

4.

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| »Restrictive measures« |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/ Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

»Restrictive measures«

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/ Brussel

BELGIEN

5.

De pågældende personer og enheder gøres tillige opmærksom på, at gennemførelsesforordning (EU) 2020/1082 kan indbringes for Den Europæiske Unions Ret, jf. artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

6.

For en god ordens skyld gøres de personer og enheder, der er opført i bilag I, opmærksom på, at de har mulighed for at indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er opført i bilag II til forordning (EF) nr. 881/2002, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler og økonomiske ressourcer til basale behov eller specifikke betalinger, jf. nævnte forordnings artikel 2a.

---

(1)  EUT L 255 af 21.9.2016, s. 25.

1

(2)  EUT L 238 af 23.7..2020, s. 82.

2

(3)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

3

---