# Europeiska unionens C 193/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 193 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången9 juni 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 193

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången9 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 193/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 193/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9413 – Lactalis/Nuova Castelli) (
  1
  ) | 2 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 193/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  )

1

1

2020/C 193/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9413 – Lactalis/Nuova Castelli) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2020/C 193/03 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om Förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden | 3 |
| 2020/C 193/04 | Rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden | 11 |
| 2020/C 193/05 | Rådets slutsatser om ändring av arbetsplanen för kultur 2019–2022 | 20 |
| 2020/C 193/06 | Rådets slutsatser om mediekompetens i en värld i ständig förändring | 23 |
| 2020/C 193/07 | Meddelande till vissa personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 29 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 193/08 | Eurons växelkurs — 8 juni 2020 | 30 |
| | Revisionsrätten |
| 2020/C 193/09 | Särskild rapport 13/2020 Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen | 31 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2020/C 193/03

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om Förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden

3

2020/C 193/04

Rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden

11

2020/C 193/05

Rådets slutsatser om ändring av arbetsplanen för kultur 2019–2022

20

2020/C 193/06

Rådets slutsatser om mediekompetens i en värld i ständig förändring

23

2020/C 193/07

Meddelande till vissa personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

29

Europeiska kommissionen

2020/C 193/08

Eurons växelkurs — 8 juni 2020

30

Revisionsrätten

2020/C 193/09

Särskild rapport 13/2020 Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen

31

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 193/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD) (
  1
  ) | 32 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 193/11 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 34 |
| 2020/C 193/12 | Meddelande om ansökan gällande tillämpligheten av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU Förlängning av tidsfristen för antagandet av genomförandeakter | 49 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 193/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD) (
  1
  )

1

32

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 193/11

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

34

2020/C 193/12

Meddelande om ansökan gällande tillämpligheten av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU Förlängning av tidsfristen för antagandet av genomförandeakter

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 193/01)

Kommissionen beslutade den 26 maj 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9814. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9814. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9413 – Lactalis/Nuova Castelli)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 193/02)

Kommissionen beslutade den 9 december 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9413. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9413. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/3

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om Förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden

(2020/C 193/03)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM KONSTATERAR ATT:

| 1. | alla ungdomar bör ha lika möjligheter i samband med sin personliga och yrkesmässiga utveckling, oavsett hinder som t.ex. geografiska utmaningar; dessa utmaningar blir större under globala kriser såsom det nya coronaviruset (covid-19), som orsakar störningar i samhället och får ekonomiska konsekvenser, och som dessutom kan försvaga och isolera ungdomar, |
| --- | --- |

1.

| 2. | det i EU:s strategiska agenda 2019–2024 (1) konstateras att ojämlikhet, som i synnerhet drabbar ungdomar, utgör en stor politisk, social och ekonomisk risk; generations- och utbildningsklyftor och territoriella klyftor bildas, och nya former av utanförskap växer fram, |
| --- | --- |

2.

| 3. | fram tills nyligen levde nästan en tredjedel av EU:s befolkning i gles- och landsbygdsområden, däribland ett stort antal ungdomar (2); det är uppenbart att det finns skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller befolkningstätheten och den demografiska strukturen, både på landsbygden och i avlägsna områden; å andra sidan anses urbaniseringen, som en av de nuvarande centrala drivkrafterna för förändring, ha en betydande inverkan på EU:s framtida politik (3), |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europeiska unionens befolkning blir allt äldre; denna process är mer uttalad i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden och dessa områden har därför en högre andel äldre personer i många olika medlemsstater (4); dessa geografiska obalanser och obalanser mellan generationerna medför utmaningar – i synnerhet i kombination med sämre socioekonomiska förhållanden – när det gäller att inrätta och upprätthålla heltäckande stödtjänster och hållbara serviceinfrastrukturer som kan anpassas till allas behov, och dessa utmaningar kan få långsiktiga konsekvenser för den sociala sammanhållningen och solidariteten i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

4.

| 5. | jämlikhet och icke-diskriminering, delaktighet och ungdomars deltagande ingår i de vägledande principer som ligger till grund för EU:s ungdomsstrategi 2019–2027, som tar hänsyn till de synpunkter från ungdomar som uttryckts i de europeiska ungdomsmålen och i processen för EU:s ungdomsdialog; i synnerhet det europeiska ungdomsmålet nr 6 (verka för ungdomar på landsbygden) syftar till att skapa förutsättningar som gör det möjligt för ungdomar att få tillgång till sina rättigheter och förverkliga sin potential på landsbygden, |
| --- | --- |

5.

| 6. | miljö- och klimatfrågor har pekats ut av ungdomar som ett av de områden EU bör prioritera högst (5); kampen mot klimatförändringarna är en av de viktigaste faktorerna i utformningen av den framtida politiken (6); eftersom landsbygdsutveckling och EU:s strukturfonder spelar en viktig roll när det gäller att uppnå EU:s miljömål och bekämpa klimatförändringarna bör man överväga ytterligare möjligheter med anknytning till sektorer som jordbruk, skogsbruk, fiske och turism för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

6.

SOM BEAKTAR:

| 7. | de möjligheter som gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden (7) erbjuder, såsom närhet till naturen, lägre boendekostnader (8) och en starkare känsla av tillhörighet till en gemenskap (9), |
| --- | --- |

7.

| 8. | de begränsningar som svårtillgängligheten för de flesta gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden medför, också för vissa öar (10) i EU och unionens yttersta randområden (11) och för de utomeuropeiska länderna och territorierna (12), |
| --- | --- |

8.

| 9. | urbaniseringsprocessen och dess eventuella effekter i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, i synnerhet när det gäller befolkningskvoterna (andelen yngre/äldre, kvinnor/män (13), unga högskoleutbildade/unga utan högskoleutbildning) och behovet av att säkerställa tillgången till och tillgängligheten för offentliga och kommersiella tjänster, fritidsaktiviteter, arbetstillfällen och utbildning av hög kvalitet, digital och fysisk infrastruktur, kollektivtrafik, bostäder, sociala inrättningar och hälso- och sjukvårdsinrättningar samt naturresursernas hållbarhet, |
| --- | --- |

9.

| 10. | vikten av att inkludera de idéer och åsikter och den kreativitet som finns hos ungdomar i medlemsstaterna, också de synpunkter som samlades in under den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog, samt bidragen från EU:s ungdomskonferens som hölls i Zagreb i mars 2020 (14) inom ramen för det särskilda deltemat ”Möjligheter för ungdomar på landsbygden”, |
| --- | --- |

10.

| 11. | ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden som varken arbetar eller studerar (15) och behovet av särskild uppmärksamhet när det gäller deras utsikter till utbildning och sysselsättning, eftersom de löper högre risk att lida brist på möjligheter (16) och att påverkas negativt av de ekonomiska villkoren (17) än ungdomar i urbana regioner som varken arbetar eller studerar, |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europeiska unionens och dess medlemsstaters åtagande att genomföra FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, i synnerhet när det gäller bosättningar och ungdomsrelaterade mål, |
| --- | --- |

12.

| 13. | ungdomsarbete som ett värdefullt instrument för att ta itu med skillnader mellan stads- och landsbygdsmiljöer, med tanke på dess potential att bidra till att engagera ungdomar (inom ett brett åldersspann och med olika bakgrund), inbegripet de som riskerar att hamna på efterkälken, i olika typer av aktiviteter inom deras respektive lokalsamhällen, |
| --- | --- |

13.

| 14. | sysselsättningsmöjligheter som erbjuds genom entreprenörsverksamheter, inklusive engagemang i sociala företag (18); det senare är ett verktyg som gör det möjligt för ungdomar att på ett lämpligt sätt hantera sociala och sysselsättningsrelaterade utmaningar och som erbjuder möjligheter att på ett hållbart sätt effektivt utnyttja befintliga naturresurser och mänskliga resurser, |
| --- | --- |

14.

| 15. | i detta sammanhang, verksamhet inom social och solidarisk ekonomi (19), som kan bidra till att förbättra den ekonomiska och sociala situationen i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden och därmed göra det möjligt att tillgodose behov och förhoppningar hos ungdomar som bor i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

15.

| 16. | volontärarbete, som ett av uttrycken för ett aktivt medborgarskap som kan bidra till att säkerställa social delaktighet för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden samt främja solidaritet mellan generationer i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, och i synnerhet bidra till lokalsamhällenas motståndskraft för att stå emot motgångar och kriser som covid-19-krisen, |
| --- | --- |

16.

| 17. | gränsöverskridande samarbete mellan avlägsna områden och gles- och landsbygdsområden i medlemsstaternas gränsregioner som kan stödja deras utveckling och på så sätt ge ungdomar ytterligare möjligheter på områdena utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård samt sociala aktiviteter och fritidsaktiviteter, |
| --- | --- |

17.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER:

| 18. | främja sektorsövergripande tillvägagångssätt vid utarbetandet av ungdomspolitik och tillhörande strategier som syftar till att minska ojämlikheterna mellan urbana områden och gles- och landsbygdsområden/avlägsna områden, |
| --- | --- |

18.

| 19. | i alla relevanta strategier och riktlinjer där så är lämpligt inkludera handlingsplaner eller åtgärder som återspeglar ungdomars perspektiv och åsikter i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden; dessa handlingsplaner och åtgärder bör utarbetas på grundval av kunskap, bevis, bästa praxis, samråd med ungdomar samt insamlade och disaggregerade data, som delats upp efter bland annat kön, funktionsnedsättning och andra relevanta perspektiv, i synnerhet där relevanta tjänster och/eller infrastrukturer saknas eller behöver förbättras, |
| --- | --- |

19.

| 20. | främja effektiva modeller för samarbete mellan kommuner i fråga om ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, i syfte att öka medvetenheten och utbyta bästa praxis och evidens mellan olika tjänsteleverantörer, |
| --- | --- |

20.

| 21. | främja och underlätta ett aktivt medborgarskap och ett meningsfullt deltagande för ungdomar med olika bakgrunder i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden i beslutsprocesser i frågor som berör dem, genom lämpliga verktyg såsom lokala ungdomsråd och innovativa/alternativa metoder för deltagande; främja samarbete mellan relevanta förvaltningar på alla nivåer, när så är lämpligt, vid genomförande av offentliga samråd (analoga eller digitala) som ett redskap för att arbeta tillsammans med ungdomar; uppmana offentliga förvaltningar att underlätta ungdomsledda organisationers arbete och stödja relevanta aktörer som erbjuder ungdomsarbetsverksamhet på alla nivåer, inbegripet uppsökande ungdomsarbete, |
| --- | --- |

21.

| 22. | ytterligare främja och förbättra förståelsen mellan generationerna, dialog och solidaritet för att stödja ömsesidigt fördelaktiga utbyten mellan generationerna, och uppmuntra unga människor att engagera sig och fortsätta att aktivt delta i samhällslivet i lokalsamhällen i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, även inom familjejordbruk, |
| --- | --- |

22.

| 23. | ytterligare främja tillgänglig volontärverksamhet och solidaritetsverksamhet som ett verktyg för social delaktighet för alla ungdomar, särskilt ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

23.

| 24. | intensifiera arbetet med att säkerställa regelbunden och hållbar kollektivtrafik till rimlig kostnad i syfte att bättre knyta samman stads- och glesbygds-/landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

24.

| 25. | vid behov förbättra infrastrukturen för informationsteknik, även anslutning av höghastighetsbredband, i syfte att öka tillgången till digital teknik och digitala tjänster, |
| --- | --- |

25.

| 26. | vid behov främja inrättandet av utrymmen för ungdomar (20) eller, i förekommande fall, uppgradera befintliga utrymmen samt fjärråtkomst för ungdomar som bor i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden till olika typer av tjänster, bland annat ungdomsarbetstjänster, såsom digitalt och smart ungdomsarbete; dessutom bör man uppmuntra inrättandet av olika mobila tjänster, t.ex. tjänster för fritid och rådgivning samt flerfunktionella center för samhällsservice, |
| --- | --- |

26.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER:

| 27. | främja synergier mellan olika EU-initiativ och EU-instrument inom och utanför ungdomsområdet, såsom Erasmus+, ungdomsgarantin, Europeiska solidaritetskåren, Europeiska socialfonden och EU:s Interregprogram (21), i syfte att öka möjligheterna att nå ut till ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, underlätta deras tillgång till dessa program och förenkla administrativa förfaranden, som ett sätt att hantera de utmaningar de står inför, |
| --- | --- |

27.

| 28. | uppmuntra utbyte av bästa praxis genom att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom ungdomsrelaterade program och strategier såsom Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren och ungdomsgarantin, samt andra relevanta EU-instrument såsom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska regionala utvecklingsfonden, i syfte att förbättra anställbarhet, rörlighet och deltagande och främja EU:s värden (22), dela praxis i fråga om solidaritet och samhällsutveckling, särskilt i kristider och öka den sociala sammanhållningen i gles- och landsbygdsområden och avlägset belägna samhällen, |
| --- | --- |

28.

| 29. | organisera verksamhet för ömsesidigt lärande, såsom seminarier, peer learning-aktiviteter eller andra relevanta former av formellt och icke-formellt samarbete som kan inbegripa aktörer från olika politikområden, inbegripet ungdomar med olika geografisk och kulturell bakgrund, i syfte att undersöka sektorsövergripande och intraregionalt samarbete när det gäller tillgång till tjänster, |
| --- | --- |

29.

| 30. | ytterligare främja attraktionskraften i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, med särskild tonvikt på deras fördelar och möjligheter när det gäller tillgängliga naturresurser, i förekommande fall, och ett hållbart utnyttjande av dem, för att öka medvetenheten om möjligheterna till företagande och verksamheter inom den sociala och solidariska ekonomin (23), med beaktande av att befintlig jordbruksverksamhet bör bevaras och främjas så mycket som möjligt, i förekommande fall, |
| --- | --- |

30.

| 31. | intensifiera insatserna för att öka ungdomars kunskaper om företagande, färdigheter, kompetens och självförtroende, när så är lämpligt med fokus på unga kvinnor (24), när det gäller potentialen för entreprenörskap och social och solidarisk ekonomi i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

31.

| 32. | ta hänsyn till miljön och klimatförändringarna, särskilt de senaste vetenskapliga rapporterna om båda dessa, vid utformningen av framtida ungdomsrelaterad politik och ungdomsrelaterade åtgärder för gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden och, där så är lämpligt, tillhandahålla relevant utbildning och tillgång till information i syfte att öka medvetenheten och främja engagemang i miljö- och klimatfrågor bland ungdomar som bor i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | vid behov intensifiera insatserna för att uppmuntra ungdomar att bedriva jordbruk (25) och annan ekonomisk verksamhet i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, med hjälp av olika medel, till exempel genom startbidrag, inkomstincitament, ungdomars egna initiativ och målinriktad utbildning, |
| --- | --- |

33.

| 34. | uppmuntra samarbete mellan berörda aktörer med det övergripande målet att förverkliga rätten till utbildning av god kvalitet för alla och främja livslångt lärande för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, med särskild tonvikt på att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid och öka möjligheterna till lika tillgång till utbildning och arbete, |
| --- | --- |

34.

| 35. | främja digital utbildning samt möjligheter till icke-formellt lärande och ungdomsarbete för att förbättra den övergripande nivån av digitala färdigheter och digital kompetens, och för att undvika isolering av ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden och lindra inverkan av kriser såsom covid-19-krisen, t.ex. genom att vid behov underlätta tillgången till internet och IKT-utrustning (26), i alla gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

35.

| 36. | främja samarbete mellan EU:s gles- och landsbygdsområden och avlägset belägna gränsområden genom att dra nytta av relevanta program såsom EU-Interreg, i syfte att öka möjligheterna för lokala ungdomar, |
| --- | --- |

36.

| 37. | fortsätta att överväga och reflektera över frågor som rör ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden vid genomförandet av nuvarande och vid framtagande av nya initiativ, t.ex. en långsiktig vision för landsbygdsområden, och när så är lämpligt inom ramen för aktiviteter med anknytning till konferensen om Europas framtid, det europeiska området för utbildning senast 2025, den uppdaterade handlingsplanen för digital utbildning, klimatpakten, och den förstärkta ungdomsgarantin, |
| --- | --- |

37.

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UPPMANAS ATT:

| 38. | beakta forskning och analys med hjälp av befintliga verktyg, såsom wikinätverket för ungdomsfrågor, och samla in disaggregerade data (som delats upp efter bland annat kön, funktionsnedsättning och andra relevanta perspektiv) med avseende på frågor som rör ungdomar och deras välbefinnande i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, i syfte att bidra till att förbättra kunskaper, evidens och data som ska ligga till grund för beslut på alla nivåer, även med tanke på behovet av eventuella övervakningsmekanismer, |
| --- | --- |

38.

| 39. | främja synergier mellan EU:s ungdomspolitik och annan relevant EU-politik och EU-program, till exempel när det gäller landsbygdsutveckling, jordbruk och social sammanhållning, inbegripet genom att främja utnyttjandet av resultaten av EU:s ungdomsdialog i detta avseende, |
| --- | --- |

39.

| 40. | verka för att vederbörlig uppmärksamhet ägnas de utmaningar som ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden står inför inom ramen för verksamheten inom ramen för ungdomspartnerskapet mellan Europeiska unionen och Europarådet (27), |
| --- | --- |

40.

UNGDOMSSEKTORN I EU UPPMANAS (28) ATT:

| 41. | bidra till att öka medvetenheten bland ungdomar och övrig befolkning i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden om de möjligheter som finns i deras lokalsamhällen, i syfte att främja arbetsrelaterade och yrkesmässiga möjligheter, och samtidigt utnyttja de åtgärder som står till buds inom sektorn för att bekämpa stereotypa bilder av ungdomar i gles- och landsbygdsområden och på ett proaktivt sätt främja en positiv bild av ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, |
| --- | --- |

41.

| 42. | maximalt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren och andra relevanta EU-program för att uppfylla potentialen hos unga män och kvinnor i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Antagen av Europeiska rådet den 20 juni 2019.

(2)  Enligt Eurostats databas levde 2018 49,2 % av ungdomarna i åldersgruppen 15–24 år på landsbygden

(EU-28 population by educational attainment level, sex, age and degree of urbanisation (%)) (EU-28:s befolkning fördelat på utbildningsnivå, kön, ålder och urbaniseringsgrad (%)).

(3)  https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/sites/default/files/generated/document/en/ESPAS_Report2019.pdf

(Global trends to 2030 – Challenges and Choices for Europe, Espas, april 2019).

(4)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/pau/age/Policy_briefs/ECE-WG1-25.pdf (UNECE Policy Brief on Ageing No. 18 (2017)).

(5)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/FLASH/ surveyKy/2224

(Eurobarometer 478).

(6)  Se fotnot 3.

(7)  Se definitionerna av ”gles- och landsbygdsområden” och ”avlägsna områden” i bilagan.

(8)  Andelen av befolkningen i hushåll med hög boendeutgift i förhållande till den disponibla inkomsten är lägre i EU:s landsbygdsområden (Europeisk statistik om regioner och städer, 2018).

(9)  Eurofound (2019), Is rural Europe being left behind? Undersökning av livskvaliteten i Europa 2016, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(10)  Bebodda småöar som inte utgör yttersta randområden eller utomeuropeiska länder och territorier men som är svårtillgängliga på grund av avsaknad av broar, brist på luft- och sjötransport eller andra liknande faktorer (se definitionen av ”avlägsna områden” i bilagan).

(11)  De som förtecknas i art. 349 i EUF-fördraget.

(12)  De som förtecknas i bilaga II i EUF-fördraget.

(13)  Kvinnor i EU:s landsbygdsområden utgör mindre än 50 % av den totala landsbygdsbefolkningen och de utgör 45 % av den ekonomiskt aktiva befolkningen. Enligt analysen har kvinnors sysselsättning i EU:s landsbygdsområden (för åldersgruppen 15–64 år) ökat med nästan 2 % under perioden 2013–2017. (The professional status of rural women in the EU (Yrkesställningen för kvinnor på landsbygden i EU), Europaparlamentet, 2019).

(14)  https://mdomsp.gov.hr/UserDocsImages/Vijesti2020/Creating%20Opportunities%20for%20Youth%20-%20outcomes%20report%2027%20mar%202020.pdf

(15)  Fotnoten gäller inte den svenska versionen.

(16)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training#NEETs:_analysis_by_degree_of_urbanisation

(17)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Impact_of_the_economic_crisis_on_unemployment

(18)  Se definition i bilagan.

(19)  Se definition i bilagan.

(20)  Se definition i bilagan.

(21)  https://interreg.eu/

(22)  Enligt artikel 2 i EU-fördraget.

(23)  Se definition i bilagan.

(24)  Se fotnot 13.

(25)  Exempelvis är det bara 6 % av alla jordbruksföretag i Europeiska unionen som drivs av jordbrukare som är under 35 år, och att övertala fler ungdomar att börja med jordbruksverksamhet är en avsevärd utmaning.(https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/young-farmers_sv).

(26)  Informations- och kommunikationsteknik.

(27)  https://pjp-eu.coe.int/en/web/youth-partnership

(28)  Se definition i bilagan.

---

BILAGA

A.   Referenser

Vid antagandet av dessa slutsatser noterar rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, följande dokument:

| — | EU:s strategiska agenda 2019–2024 (1) |
| --- | --- |

—

EU:s strategiska agenda 2019–2024 (1)

| — | Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (2018/C 456/01) (2) |
| --- | --- |

—

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (2018/C 456/01) (2)

| — | Recommendation of the Committee of Ministers to Member States on the access of young people from disadvantaged neighbourhoods to social rights (ej på svenska) (CM/Rec(2015)3) – Europarådet (3) |
| --- | --- |

—

Recommendation of the Committee of Ministers to Member States on the access of young people from disadvantaged neighbourhoods to social rights (ej på svenska) (CM/Rec(2015)3) – Europarådet (3)

| — | Rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (4) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (4)

| — | Rådets slutsatser om ungdomar och arbetets framtid (5) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om ungdomar och arbetets framtid (5)

| — | Rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (6) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (6)

| — | Rådets slutsatser om ungdomarnas roll när de demografiska utmaningarna i Europeiska unionen ska tacklas (7) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om ungdomarnas roll när de demografiska utmaningarna i Europeiska unionen ska tacklas (7)

| — | Rådets slutsatser om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (8) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (8)

| — | Rådets slutsatser om smart ungdomsarbete (9) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om smart ungdomsarbete (9)

| — | Den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Findings from the EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe – Creating Opportunities for Youth (ej på svenska) (10). |
| --- | --- |

—

Den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Findings from the EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe – Creating Opportunities for Youth (ej på svenska) (10).

| — | European Charter on Local Youth work (ej på svenska) (EGL) (11) |
| --- | --- |

—

European Charter on Local Youth work (ej på svenska) (EGL) (11)

| — | Erasmus + Inclusion & Diversity Strategy in the Field of Youth (ej på svenska) (2014) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus + Inclusion & Diversity Strategy in the Field of Youth (ej på svenska) (2014) (12)

| — | Agenda 2030 för hållbar utveckling (13) |
| --- | --- |

—

Agenda 2030 för hållbar utveckling (13)

| — | Rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (14) |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (14)

| — | Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (15) |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (15)

B.   Definitioner

I dessa slutsatser gäller följande definitioner:

Gles- och landsbygdsområden

Lokala administrativa områden utanför urbana kluster som till största delen kännetecknas av en lägre befolkningstäthet, en viss sociogeografisk och kulturell identitet, närhet till naturresurser och därmed andra ekonomiska utsikter, samtidigt som det föreligger behov av ytterligare förbättring av särskilda tjänster riktade till såväl ungdomar som befolkningen i allmänhet.

Avlägsna områden

Lokala och regionala administrativa områden, de flesta utanför urbana kluster, som är fysiskt svårtillgängliga, främst beroende på geografiska/naturliga klyftor (inbegripet bl.a. öar och/eller berg) i kombination med begränsad eller mindre reguljär kollektivtrafik och/eller dålig digital konnektivitet. Dessa områden kan ha samma kännetecken som ovan definierade gles- och landsbygdsområden. EU:s yttersta randområden enligt artikel 349 i EUF-fördraget betraktas också som avlägsna områden.

Socialt företag

En aktör inom den sociala ekonomin, vars främsta mål är att skapa sociala, samhälleliga och miljömässiga effekter av allmänt intresse snarare än att skapa vinst för sina ägare eller partner. Det är verksamt på en marknad och tillhandahåller varor och tjänster på grundval av företagaranda och på innovativa sätt, och använder främst överskottet på vinsten för sociala ändamål. Ett socialt företag förvaltas på ett öppet och ansvarsfullt sätt, bland annat genom att knyta anställda, kunder och övriga berörda parter till sin ekonomiska verksamhet. (16)

Social och solidarisk ekonomi

Företag och organisationer (kooperativ, understödsföreningar, sammanslutningar, stiftelser och sociala företag) som producerar varor samt tillhandahåller tjänster och kunskap som tillgodoser behov i det samhälle där de verkar, genom att eftersträva specifika sociala och miljömässiga mål och främja solidaritet (17).

Utrymmen för ungdomar

Ungdomsledda anläggningar och infrastrukturer som är autonoma, öppna, trygga och tillgängliga för alla och som erbjuder professionellt utvecklingsstöd och säkerställer att ungdomar har möjlighet att delta (18).

Ungdomssektorn i EU

Med ungdomssektorn i EU avses generellt alla de organisationer, ungdomsarbetare, medlemmar av den akademiska världen och ungdomscivilsamhället och andra experter som är involverade i utvecklingen av ungdomspolitiken och som bedriver verksamhet och projekt av relevans för ungdomar i EU (19).

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/39936/a-new-strategic-agenda-2019-2024-sv.pdf

(2)  EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

(3)  https://www.coe.int/en/web/youth/-/recommendation-on-the-access-of-young-people-from-disadvantaged-neighbourhoods-to-social-rights

(4)  EUT C 414, 10.12.2019, s. 2.

(5)  EUT C 189, 5.6.2019, s. 28.

(6)  EUT C 412, 9.12.2019, s. 12.

(7)  EUT C 196, 8.6.2018, s. 16.

(8)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 18.

(9)  EUT C 418, 7.12.2017, s. 2.

(10)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(11)  https://www.europegoeslocal.eu/wp-content/uploads/2019/10/20191002-egl-charter_ENG_online.pdf

(12)  https://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/inclusion-diversity-strategy_en.pdf

(13)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/70 av den 25 september 2015.

(14)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(15)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

(16)  Initiativ för socialt företagande – SEK (2011)1278 slutlig.

(17)  Definition från Internationella arbetsorganisationen (ILO).

(18)  EU:s ungdomsstrategi 2019–2027, bilaga 3 om de europeiska ungdomsmålen, mål 9, fjärde delmålet (EUT C 456, 18.12.2018, s. 16).

(19)  Rådets slutsatser om ungdomar och arbetets framtid (se fotnot 33).

---

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/11

---

Rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden

(2020/C 193/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ERINRAR OM den politiska bakgrunden till denna fråga, vilken återges i bilagan till dessa slutsatser,

SOM ERKÄNNER ATT

| 1. | utbildning formar mänskligheten och har en omdanande roll för både individer och samhälle; den är viktig för medborgarnas sociala, ekonomiska, demokratiska och kulturella engagemang samt för tillväxt, hållbar utveckling, social sammanhållning och välstånd inom unionen; relevant, inkluderande och rättvis utbildning av god kvalitet ger inte bara medborgare kunskap, färdigheter och kompetens i linje med den nuvarande och framtida utvecklingen, utan formar även deras attityder, värderingar och beteenden så att de kan utvecklas yrkesmässigt och personligen och vara aktiva och ansvarsfulla samhällsmedborgare, |
| --- | --- |

1.

utbildning formar mänskligheten och har en omdanande roll för både individer och samhälle; den är viktig för medborgarnas sociala, ekonomiska, demokratiska och kulturella engagemang samt för tillväxt, hållbar utveckling, social sammanhållning och välstånd inom unionen; relevant, inkluderande och rättvis utbildning av god kvalitet ger inte bara medborgare kunskap, färdigheter och kompetens i linje med den nuvarande och framtida utvecklingen, utan formar även deras attityder, värderingar och beteenden så att de kan utvecklas yrkesmässigt och personligen och vara aktiva och ansvarsfulla samhällsmedborgare,

| 2. | lärare och utbildare (1), på alla nivåer och inom alla typer av utbildning, är en oumbärlig drivkraft för utbildningen; de spelar en avgörande roll när det gäller att förbereda individer av olika bakgrund och ålder för att leva, lära och arbeta i dagens samhälle, samt att skapa och leda framtida förändringar, |
| --- | --- |

2.

lärare och utbildare (1), på alla nivåer och inom alla typer av utbildning, är en oumbärlig drivkraft för utbildningen; de spelar en avgörande roll när det gäller att förbereda individer av olika bakgrund och ålder för att leva, lära och arbeta i dagens samhälle, samt att skapa och leda framtida förändringar,

| 3. | utbildningsvärlden, mot bakgrund av de ständiga sociala, demografiska, kulturella, ekonomiska, vetenskapliga, miljömässiga och tekniska förändringarna, håller på att förändras liksom lärar- och utbildaryrket där kraven, ansvaret och förväntningarna blir allt högre; kontinuerliga innovationer och utmaningar påverkar inte bara de kompetenser som krävs, utan även lärares och utbildares välbefinnande och läraryrkets attraktionskraft, |
| --- | --- |

3.

utbildningsvärlden, mot bakgrund av de ständiga sociala, demografiska, kulturella, ekonomiska, vetenskapliga, miljömässiga och tekniska förändringarna, håller på att förändras liksom lärar- och utbildaryrket där kraven, ansvaret och förväntningarna blir allt högre; kontinuerliga innovationer och utmaningar påverkar inte bara de kompetenser som krävs, utan även lärares och utbildares välbefinnande och läraryrkets attraktionskraft,

| 4. | europeiska lärare och utbildare utgör hörnstenarna i det europeiska området för utbildning, och spelar en central roll när det gäller att främja den europeiska dimensionen i undervisningen (2), hjälpa de lärande att förstå och känna den europeiska identiteten och tillhörigheten, |
| --- | --- |

4.

europeiska lärare och utbildare utgör hörnstenarna i det europeiska området för utbildning, och spelar en central roll när det gäller att främja den europeiska dimensionen i undervisningen (2), hjälpa de lärande att förstå och känna den europeiska identiteten och tillhörigheten,

SOM KONSTATERAR ATT

| 5. | den nuvarande kris som orsakats av covid-19 har inneburit en aldrig tidigare skådad utmaning för lärare och utbildare på alla nivåer och inom alla typer av utbildning; de har för det mesta varit tvungna att snabbt övergå från lärarledd undervisning på plats till distansundervisning, och i stor utsträckning virtuell undervisning; under sådana exceptionella omständigheter har lärare och utbildare visat ett imponerande engagemang, kreativitet, kollegialt samarbete och gjort betydande ansträngningar för att se till att både lärandet och de lärandes framsteg fortsätter, bl.a. genom att ge stöd till deras välbefinnande, |
| --- | --- |

5.

den nuvarande kris som orsakats av covid-19 har inneburit en aldrig tidigare skådad utmaning för lärare och utbildare på alla nivåer och inom alla typer av utbildning; de har för det mesta varit tvungna att snabbt övergå från lärarledd undervisning på plats till distansundervisning, och i stor utsträckning virtuell undervisning; under sådana exceptionella omständigheter har lärare och utbildare visat ett imponerande engagemang, kreativitet, kollegialt samarbete och gjort betydande ansträngningar för att se till att både lärandet och de lärandes framsteg fortsätter, bl.a. genom att ge stöd till deras välbefinnande,

ÄR MEDVETET OM FÖLJANDE:

| 6. | I enlighet med subsidiaritetsprincipen som även omfattar läraryrket, ligger ansvaret för organisationen och innehållet i utbildningssystemen på medlemsstaterna. I detta sammanhang har medlemsstaterna olika krav på de typer och nivåer av kvalifikationer som krävs för tillträde till och karriär inom läraryrket (3). |
| --- | --- |

6.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen som även omfattar läraryrket, ligger ansvaret för organisationen och innehållet i utbildningssystemen på medlemsstaterna. I detta sammanhang har medlemsstaterna olika krav på de typer och nivåer av kvalifikationer som krävs för tillträde till och karriär inom läraryrket (3).

| 7. | Att blivande lärare och utbildare slutför utbildning på högre nivå kan bidra till att de får en mer omfattande kompetens, bl.a. sådan kompetens som behövs för att de ska bli yrkesmässigt självständiga i undervisningsmetoderna. Detta kan i sin tur bidra till ökad tillfredsställelse i arbetet och till att höja värdet och respekten för yrket (4). |
| --- | --- |

7.

Att blivande lärare och utbildare slutför utbildning på högre nivå kan bidra till att de får en mer omfattande kompetens, bl.a. sådan kompetens som behövs för att de ska bli yrkesmässigt självständiga i undervisningsmetoderna. Detta kan i sin tur bidra till ökad tillfredsställelse i arbetet och till att höja värdet och respekten för yrket (4).

| 8. | Lärare och utbildare har ansvar för att underlätta för de lärande att förvärva nyckelkompetenser (5) och yrkeskompetens, inte bara i syfte att förbereda dem för att framgångsrikt kunna utföra framtida arbeten – av vilka vi inte ens känner till alla – utan också för att främja deras sociala ansvar och samhällsengagemang, förmedla mänskliga värden och stödja deras personliga utveckling och välbefinnande. |
| --- | --- |

8.

Lärare och utbildare har ansvar för att underlätta för de lärande att förvärva nyckelkompetenser (5) och yrkeskompetens, inte bara i syfte att förbereda dem för att framgångsrikt kunna utföra framtida arbeten – av vilka vi inte ens känner till alla – utan också för att främja deras sociala ansvar och samhällsengagemang, förmedla mänskliga värden och stödja deras personliga utveckling och välbefinnande.

| 9. | Deras ämneskunskaper och pedagogiska sakkunskap samt deras engagemang, entusiasm, tillfredsställelse i arbetet och självförtroende påverkar de lärandes resultat, framsteg och välbefinnande. Genom att fungera som förebilder för livslångt lärande kan lärare och utbildare motivera de lärandes engagemang och ansvar för sitt eget livslånga lärande, stimulera deras intresse och uppmuntra nyfikenhet och kreativitet. |
| --- | --- |

9.

Deras ämneskunskaper och pedagogiska sakkunskap samt deras engagemang, entusiasm, tillfredsställelse i arbetet och självförtroende påverkar de lärandes resultat, framsteg och välbefinnande. Genom att fungera som förebilder för livslångt lärande kan lärare och utbildare motivera de lärandes engagemang och ansvar för sitt eget livslånga lärande, stimulera deras intresse och uppmuntra nyfikenhet och kreativitet.

| 10. | Lärare och utbildare måste när de försöker leva upp till olika, allt mer krävande roller och ansvar och de förväntningar som lärande, skolledare, beslutsfattare, föräldrar och samhälle har på dem, vid behov och i enlighet med nationella förhållanden, fortsätta att engagera sig och få stöd för att effektivt kunna reagera på förändringar och utmaningar. Dessa utmaningar kan variera mellan olika medlemsstater och hänger särskilt samman med, men är inte begränsade till, att






  a) | balansera olika aspekter av arbetsbördan som ofta inbegriper hantering av många administrativa uppgifter, deltagande i institutionellt ledarskap, att ge stöd och vägledning till de lärande, planera och finna tid för kollegialt samarbete och yrkesutveckling, samtidigt som kvaliteten på undervisningen och de lärandes resultat fortlöpande ska utvecklas och upprätthållas, |
| --- | --- | --- |

10.

Lärare och utbildare måste när de försöker leva upp till olika, allt mer krävande roller och ansvar och de förväntningar som lärande, skolledare, beslutsfattare, föräldrar och samhälle har på dem, vid behov och i enlighet med nationella förhållanden, fortsätta att engagera sig och få stöd för att effektivt kunna reagera på förändringar och utmaningar. Dessa utmaningar kan variera mellan olika medlemsstater och hänger särskilt samman med, men är inte begränsade till, att

a)

balansera olika aspekter av arbetsbördan som ofta inbegriper hantering av många administrativa uppgifter, deltagande i institutionellt ledarskap, att ge stöd och vägledning till de lärande, planera och finna tid för kollegialt samarbete och yrkesutveckling, samtidigt som kvaliteten på undervisningen och de lärandes resultat fortlöpande ska utvecklas och upprätthållas,

| b) | med ett holistiskt synsätt uppmuntra utvecklingen av de lärandes intellektuella, emotionella, sociala och kreativa potential samtidigt som man värnar om deras utbildningsresultat, |
| --- | --- |

b)

med ett holistiskt synsätt uppmuntra utvecklingen av de lärandes intellektuella, emotionella, sociala och kreativa potential samtidigt som man värnar om deras utbildningsresultat,

| c) | använda olika forskningsbaserade undervisningsmetoder, integrera innovativa och digitala metoder och tillvägagångssätt, med inriktning på tillvägagångssätt som har fokus på de lärande och är kompetensbaserade, i linje med de lärandes föränderliga och individuella behov, i syfte att underlätta lärprocessen och stödja metoder för gemensamt lärande och undervisning, samtidigt som man ser till att metoderna är inkluderande, socialt rättvisa och mer jämlika, |
| --- | --- |

c)

använda olika forskningsbaserade undervisningsmetoder, integrera innovativa och digitala metoder och tillvägagångssätt, med inriktning på tillvägagångssätt som har fokus på de lärande och är kompetensbaserade, i linje med de lärandes föränderliga och individuella behov, i syfte att underlätta lärprocessen och stödja metoder för gemensamt lärande och undervisning, samtidigt som man ser till att metoderna är inkluderande, socialt rättvisa och mer jämlika,

| d) | arbeta i miljöer som förvandlats med teknik, digitalisering och artificiell intelligens, med hänsyn till deras pedagogiska potential och till en etisk, säker och ansvarsfull användning, |
| --- | --- |

d)

arbeta i miljöer som förvandlats med teknik, digitalisering och artificiell intelligens, med hänsyn till deras pedagogiska potential och till en etisk, säker och ansvarsfull användning,

| e) | arbeta i språkligt och kulturellt mångfacetterade klassrum och lärmiljöer, med lärande av olika socioekonomisk bakgrund som har olika behov, inbegripet särskilda utbildningsbehov (6), och värna om inkludering, |
| --- | --- |

e)

arbeta i språkligt och kulturellt mångfacetterade klassrum och lärmiljöer, med lärande av olika socioekonomisk bakgrund som har olika behov, inbegripet särskilda utbildningsbehov (6), och värna om inkludering,

| f) | delta i beslutsfattandet, särskilt i fråga om utveckling, genomförande och utvärdering av utbildningsreformer, inbegripet fortlöpande översyn av läroplaner, |
| --- | --- |

f)

delta i beslutsfattandet, särskilt i fråga om utveckling, genomförande och utvärdering av utbildningsreformer, inbegripet fortlöpande översyn av läroplaner,

| g) | vid behov skapa en stödjande och konstruktiv atmosfär i lärmiljöer, inbegripet positiva och ömsesidigt stödjande relationer inom lärarlag och med annan undervisande personal, de lärande, familjer och arbetsgivare, |
| --- | --- |

g)

vid behov skapa en stödjande och konstruktiv atmosfär i lärmiljöer, inbegripet positiva och ömsesidigt stödjande relationer inom lärarlag och med annan undervisande personal, de lärande, familjer och arbetsgivare,

| h) | hantera klassrumsbeteende och potentiellt förebygga olika typer av våld, inklusive cybervåld, som kan inverka negativt på de lärandes resultat och hälsa; dessutom att eventuellt hantera våldsamt beteende riktat mot dem själva, |
| --- | --- |

h)

hantera klassrumsbeteende och potentiellt förebygga olika typer av våld, inklusive cybervåld, som kan inverka negativt på de lärandes resultat och hälsa; dessutom att eventuellt hantera våldsamt beteende riktat mot dem själva,

| i) | välja lämpliga bedömningsverktyg, kriterier och metoder som är anpassade till de förväntade läranderesultaten, i syfte att ge god återkoppling vid rätt tillfälle till varje lärande som vägledning och hjälp att förbättra det fortsatta lärandet, |
| --- | --- |

i)

välja lämpliga bedömningsverktyg, kriterier och metoder som är anpassade till de förväntade läranderesultaten, i syfte att ge god återkoppling vid rätt tillfälle till varje lärande som vägledning och hjälp att förbättra det fortsatta lärandet,

| j) | undervisa med resurser som ofta är begränsade, exempelvis med bristande eller otillräckliga utbildningsinfrastrukturer, lärutrymmen, utrustning och verktyg, inbegripet verktyg som möjliggör lärande online. |
| --- | --- |

j)

undervisa med resurser som ofta är begränsade, exempelvis med bristande eller otillräckliga utbildningsinfrastrukturer, lärutrymmen, utrustning och verktyg, inbegripet verktyg som möjliggör lärande online.

| 11. | Dessa utmaningar är ännu mer krävande för nya (nyutexaminerade) lärare och utbildare, eftersom de från och med sina första år inom undervisningen har samma ansvar som sina mer erfarna kollegor. Dessutom arbetar de ofta i svåra miljöer, t.ex. utbildningsinstitutioner med större antal elever från socioekonomiskt missgynnade miljöer eller med invandrarbakgrund (7). Äldre lärare och utbildare kan uppleva andra svårigheter, t.ex. generationsklyftor på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

11.

Dessa utmaningar är ännu mer krävande för nya (nyutexaminerade) lärare och utbildare, eftersom de från och med sina första år inom undervisningen har samma ansvar som sina mer erfarna kollegor. Dessutom arbetar de ofta i svåra miljöer, t.ex. utbildningsinstitutioner med större antal elever från socioekonomiskt missgynnade miljöer eller med invandrarbakgrund (7). Äldre lärare och utbildare kan uppleva andra svårigheter, t.ex. generationsklyftor på arbetsplatsen.

| 12. | Dessutom kan det finnas ytterligare utmaningar för lärare och utbildare som arbetar på landsbygden, i avlägsna eller missgynnade områden, t.ex. utmaningar kopplade till yrkesmässig isolering, begränsad infrastruktur inklusive digital infrastruktur, tillgången till stöd och möjligheter till yrkesutveckling eller undervisning med elever i olika åldrar eller årskurser i samma klassrum. Lärare och utbildare som arbetar i tätbefolkade stadsområden kan dessutom ställas inför särskilt svåra utmaningar när det gäller att undervisa personer från olika flerspråkiga, mångkulturella och socioekonomiska bakgrunder. |
| --- | --- |

12.

Dessutom kan det finnas ytterligare utmaningar för lärare och utbildare som arbetar på landsbygden, i avlägsna eller missgynnade områden, t.ex. utmaningar kopplade till yrkesmässig isolering, begränsad infrastruktur inklusive digital infrastruktur, tillgången till stöd och möjligheter till yrkesutveckling eller undervisning med elever i olika åldrar eller årskurser i samma klassrum. Lärare och utbildare som arbetar i tätbefolkade stadsområden kan dessutom ställas inför särskilt svåra utmaningar när det gäller att undervisa personer från olika flerspråkiga, mångkulturella och socioekonomiska bakgrunder.

| 13. | Även om många lärare och utbildare i stort delar samma utmaningar finns det också, i varierande grad i olika medlemsstater, särskilda utmaningar med anknytning till olika nivåer och typer av utbildning, bland annat följande inom:






  a) | Förskola och barnomsorg






  — | Svårigheter att locka till sig och behålla kvalificerad och välutbildad personal inom förskoleverksamhet och barnomsorg. |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Även om många lärare och utbildare i stort delar samma utmaningar finns det också, i varierande grad i olika medlemsstater, särskilda utmaningar med anknytning till olika nivåer och typer av utbildning, bland annat följande inom:

a)

Förskola och barnomsorg

—

Svårigheter att locka till sig och behålla kvalificerad och välutbildad personal inom förskoleverksamhet och barnomsorg.

| — | Åldrande personal och obalanser mellan könen, med främst kvinnlig arbetskraft. |
| --- | --- |

—

Åldrande personal och obalanser mellan könen, med främst kvinnlig arbetskraft.

| — | Inattraktiva arbetsvillkor, inbegripet ett högt antal barn per personal, brist på attraktiva karriärvägar samt bristande möjligheter till fortsatt yrkesmässig utveckling. |
| --- | --- |

—

Inattraktiva arbetsvillkor, inbegripet ett högt antal barn per personal, brist på attraktiva karriärvägar samt bristande möjligheter till fortsatt yrkesmässig utveckling.

| b) | Skolutbildning






  — | Svårigheter att fånga upp och behålla elever med hög potential i den grundläggande lärarutbildningen (8) liksom att dra till sig nyutexaminerade och att behålla yrkesverksamma lärare inom yrket. |
| --- | --- | --- |

b)

Skolutbildning

—

Svårigheter att fånga upp och behålla elever med hög potential i den grundläggande lärarutbildningen (8) liksom att dra till sig nyutexaminerade och att behålla yrkesverksamma lärare inom yrket.

| — | De som undervisar blir allt äldre. Det finns också skillnader mellan könen, den övervägande andelen utgörs av kvinnliga lärare, särskilt i vissa ämnen och på vissa utbildningsnivåer. Dessutom kanske inte yrket kulturellt speglar den befolkningsgrupp som utbildningen riktar sig till. |
| --- | --- |

—

De som undervisar blir allt äldre. Det finns också skillnader mellan könen, den övervägande andelen utgörs av kvinnliga lärare, särskilt i vissa ämnen och på vissa utbildningsnivåer. Dessutom kanske inte yrket kulturellt speglar den befolkningsgrupp som utbildningen riktar sig till.

| — | Allt detta återspeglas i den lärarbrist som råder i många medlemsstater, oavsett om denna är generell, inom vissa geografiska områden, inom vissa ämnesområden, t.ex. naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, eller i en brist på lärare med kompetens att undervisa elever med särskilda behov, att undervisa i en mångkulturell eller flerspråkig miljö eller att undervisa elever från socioekonomiskt missgynnade miljöer (9). |
| --- | --- |

—

Allt detta återspeglas i den lärarbrist som råder i många medlemsstater, oavsett om denna är generell, inom vissa geografiska områden, inom vissa ämnesområden, t.ex. naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, eller i en brist på lärare med kompetens att undervisa elever med särskilda behov, att undervisa i en mångkulturell eller flerspråkig miljö eller att undervisa elever från socioekonomiskt missgynnade miljöer (9).

| c) | Yrkesutbildning






  — | Lärare och utbildare bör ha behörighet att främja och utveckla grundläggande färdigheter och nyckelkompetenser, och att undervisa i aktuell yrkesutbildning eller tekniska färdigheter och kunskaper. |
| --- | --- | --- |

c)

Yrkesutbildning

—

Lärare och utbildare bör ha behörighet att främja och utveckla grundläggande färdigheter och nyckelkompetenser, och att undervisa i aktuell yrkesutbildning eller tekniska färdigheter och kunskaper.

| — | Det kan finnas ett ökat behov av hybridmodell- lärare och -utbildare som arbetar inom såväl institutioner för yrkesutbildning som företag. |
| --- | --- |

—

Det kan finnas ett ökat behov av hybridmodell- lärare och -utbildare som arbetar inom såväl institutioner för yrkesutbildning som företag.

| — | Det finns också ett behov av samarbete mellan lärare och utbildare, särskilt utbildare på arbetsplatsen, med tanke på deras kompletterande roller och ansvarsområden, särskilt när det gäller lärlingsplatser och arbetsbaserat lärande. |
| --- | --- |

—

Det finns också ett behov av samarbete mellan lärare och utbildare, särskilt utbildare på arbetsplatsen, med tanke på deras kompletterande roller och ansvarsområden, särskilt när det gäller lärlingsplatser och arbetsbaserat lärande.

| — | Eftersom det kan ge bättre incitament att arbeta inom den privata sektorn kan detta vara mer lockande än att arbeta inom yrkesutbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Eftersom det kan ge bättre incitament att arbeta inom den privata sektorn kan detta vara mer lockande än att arbeta inom yrkesutbildningsinstitutioner.

| — | Många medlemsstater står inför utmaningar relaterade till lärarnas och utbildarnas åldrande. |
| --- | --- |

—

Många medlemsstater står inför utmaningar relaterade till lärarnas och utbildarnas åldrande.

| d) | Vuxenutbildning






  — | Vuxenutbildare har en viktig roll när det gäller att främja och utveckla både grundläggande och yrkesmässig kunskap, färdigheter och kompetens. |
| --- | --- | --- |

d)

Vuxenutbildning

—

Vuxenutbildare har en viktig roll när det gäller att främja och utveckla både grundläggande och yrkesmässig kunskap, färdigheter och kompetens.

| — | De kan behöva hantera den utmaning som bristande läskunnighet, räknefärdighet och språkkunskaper eller dåliga utbildningserfarenheter hos de lärande innebär. |
| --- | --- |

—

De kan behöva hantera den utmaning som bristande läskunnighet, räknefärdighet och språkkunskaper eller dåliga utbildningserfarenheter hos de lärande innebär.

| — | Eftersom vuxenutbildare ofta arbetar med olika grupper måste de vara beredda på att tillämpa olika och effektiva undervisningsstrategier och undervisningsmetoder för att tillgodose behoven, stimulera motivationen och ta hand om de studerandes individuella vägar för lärande. |
| --- | --- |

—

Eftersom vuxenutbildare ofta arbetar med olika grupper måste de vara beredda på att tillämpa olika och effektiva undervisningsstrategier och undervisningsmetoder för att tillgodose behoven, stimulera motivationen och ta hand om de studerandes individuella vägar för lärande.

| — | För att ge enskilda personer möjlighet att delta i lärande för kompetenshöjning och omskolning kan lärarnas och utbildarnas roll behöva ses över mot bakgrund av deras potentiella bidrag till vägledning och validering av färdigheter som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

—

För att ge enskilda personer möjlighet att delta i lärande för kompetenshöjning och omskolning kan lärarnas och utbildarnas roll behöva ses över mot bakgrund av deras potentiella bidrag till vägledning och validering av färdigheter som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande.

| — | Vuxenutbildare kan behöva samarbeta med arbetsgivare när det gäller arbetsplatsförlagt lärande. |
| --- | --- |

—

Vuxenutbildare kan behöva samarbeta med arbetsgivare när det gäller arbetsplatsförlagt lärande.

| — | Vuxenutbildare är ofta inte specifikt förberedda för att undervisa vuxna och kanske arbetar deltid eller som frilansare, så deras professionalisering innebär en stor utmaning när det gäller att säkerställa vuxenutbildningens kvalitet. |
| --- | --- |

—

Vuxenutbildare är ofta inte specifikt förberedda för att undervisa vuxna och kanske arbetar deltid eller som frilansare, så deras professionalisering innebär en stor utmaning när det gäller att säkerställa vuxenutbildningens kvalitet.

| e) | Högre utbildning






  — | Inträdeskraven för den akademiska yrkeskåren är ofta inte inriktade på att sökande ska ha lämpliga undervisningsfärdigheter. |
| --- | --- | --- |

e)

Högre utbildning

—

Inträdeskraven för den akademiska yrkeskåren är ofta inte inriktade på att sökande ska ha lämpliga undervisningsfärdigheter.

| — | Storskaliga, systematiska möjligheter till fortsatt yrkesmässig utveckling med inriktning på att förbättra den akademiska personalens undervisningsfärdigheter finns inte i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Storskaliga, systematiska möjligheter till fortsatt yrkesmässig utveckling med inriktning på att förbättra den akademiska personalens undervisningsfärdigheter finns inte i alla medlemsstater.

| — | Tillräcklig uppmärksamhet ägnas inte åt stöd till interinstitutionell personalutveckling, inbegripet internationell rörlighet för lärare, och inte heller till att bygga upp praktikgemenskaper och yrkesnätverk. |
| --- | --- |

—

Tillräcklig uppmärksamhet ägnas inte åt stöd till interinstitutionell personalutveckling, inbegripet internationell rörlighet för lärare, och inte heller till att bygga upp praktikgemenskaper och yrkesnätverk.

| — | Mångfalden bland studenter kräver användning av olika undervisningsmetoder baserade på studentcentrerade strategier vilket kan vara en utmaning för högre utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Mångfalden bland studenter kräver användning av olika undervisningsmetoder baserade på studentcentrerade strategier vilket kan vara en utmaning för högre utbildningsinstitutioner.

| — | Det finns skillnader mellan könen inom vissa akademiska områden och kvinnor är särskilt underrepresenterade på högre nivå. |
| --- | --- |

—

Det finns skillnader mellan könen inom vissa akademiska områden och kvinnor är särskilt underrepresenterade på högre nivå.

| — | Även om undervisning är en av de tre uppdragen inom högre utbildning, värderas forskning ofta högre än undervisning i samband med karriärutveckling. Mer undervisning krävs ofta från personal på lägre nivå och mellannivå, eftersom karriärutveckling ofta leder till mindre undervisning och mer tid för forskning (10). |
| --- | --- |

—

Även om undervisning är en av de tre uppdragen inom högre utbildning, värderas forskning ofta högre än undervisning i samband med karriärutveckling. Mer undervisning krävs ofta från personal på lägre nivå och mellannivå, eftersom karriärutveckling ofta leder till mindre undervisning och mer tid för forskning (10).

| 14. | Många lärare och utbildare känner sig trots att kraven håller på att bli alltmer komplexa och deras yrke mer krävande inte respekterade eller värdesatta av samhället (11) och yrket förlorar sin attraktionskraft i många medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

Många lärare och utbildare känner sig trots att kraven håller på att bli alltmer komplexa och deras yrke mer krävande inte respekterade eller värdesatta av samhället (11) och yrket förlorar sin attraktionskraft i många medlemsstater.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 15. | Det är viktigt att vidareutveckla och uppdatera lärarnas och utbildarnas kompetens, säkerställa deras sakkunskap och uppmuntra deras självständighet och engagemang och att främja deras personliga och yrkesmässiga välbefinnande, motivation och känsla av att vara värdesatta, samt att förbereda dem för att på lämpligt sätt reagera på förändringar, men även att uppmuntra dem att vara proaktiva och innovativa inom sitt yrke. |
| --- | --- |

15.

Det är viktigt att vidareutveckla och uppdatera lärarnas och utbildarnas kompetens, säkerställa deras sakkunskap och uppmuntra deras självständighet och engagemang och att främja deras personliga och yrkesmässiga välbefinnande, motivation och känsla av att vara värdesatta, samt att förbereda dem för att på lämpligt sätt reagera på förändringar, men även att uppmuntra dem att vara proaktiva och innovativa inom sitt yrke.

| 16. | För att kunna göra detta är det nödvändigt att vidareutveckla den nationella politiken till stöd för lärarnas och utbildarnas arbete på ett målinriktat och allsidigt sätt, med beaktande av de krav och utbildningsbehov som lärare och utbildare själva har identifierat, samt behoven hos bredare lärgemenskaper, relevanta resultat från utbildningsforskningen och de övergripande nationella utbildningspolitiska målen. Det är dessutom fördelaktigt att erbjuda olika typer av utbildning, inklusive personligt, virtuellt, blandat och arbetsplatsförlagt lärande. |
| --- | --- |

16.

För att kunna göra detta är det nödvändigt att vidareutveckla den nationella politiken till stöd för lärarnas och utbildarnas arbete på ett målinriktat och allsidigt sätt, med beaktande av de krav och utbildningsbehov som lärare och utbildare själva har identifierat, samt behoven hos bredare lärgemenskaper, relevanta resultat från utbildningsforskningen och de övergripande nationella utbildningspolitiska målen. Det är dessutom fördelaktigt att erbjuda olika typer av utbildning, inklusive personligt, virtuellt, blandat och arbetsplatsförlagt lärande.

| 17. | En kompletterande och övergripande strategi behövs på alla nivåer och inom alla delar av utbildningen för lärare och utbildare. Detta bör inbegripa rekrytering och urval av studenter, grundläggande lärarutbildning (inklusive praktik), introduktion och kvalitativt mentorskap samt främjande och stöd till fortsatt yrkesmässig utveckling genom hela deras undervisningskarriär och, i förekommande fall, bedömningsmekanismer. Särskild uppmärksamhet bör ägnas nyblivna lärare, genom att ge dem ytterligare vägledning och mentorskap för att underlätta deras första tid inom yrket och hjälpa dem att hantera de specifika behov de möter. |
| --- | --- |

17.

En kompletterande och övergripande strategi behövs på alla nivåer och inom alla delar av utbildningen för lärare och utbildare. Detta bör inbegripa rekrytering och urval av studenter, grundläggande lärarutbildning (inklusive praktik), introduktion och kvalitativt mentorskap samt främjande och stöd till fortsatt yrkesmässig utveckling genom hela deras undervisningskarriär och, i förekommande fall, bedömningsmekanismer. Särskild uppmärksamhet bör ägnas nyblivna lärare, genom att ge dem ytterligare vägledning och mentorskap för att underlätta deras första tid inom yrket och hjälpa dem att hantera de specifika behov de möter.

| 18. | I linje med nationella förhållanden skulle detta kunna stödjas av aktuella och relevanta nationella övergripande kompetensramar för lärare och utbildare (12), som tagits fram genom en strukturerad och systematisk dialog med berörda aktörer och som återspeglar nutida och innovativa undervisningssätt, strategier och metoder samt nya förhållanden som uppstår i samhället i stort. I detta avseende är det viktigt att utbildning av lärare och utbildare under hela yrkeslivet mer systematiskt omfattar ämnen och möjligheter till lärande i samband med arbete i flerspråkiga och mångkulturella miljöer, arbete med lärande med särskilda behov och från missgynnade miljöer, digital pedagogik, hållbar utveckling och en hälsosam livsstil. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas de krav och behov som lärare och utbildare själva uttrycker (13). |
| --- | --- |

18.

I linje med nationella förhållanden skulle detta kunna stödjas av aktuella och relevanta nationella övergripande kompetensramar för lärare och utbildare (12), som tagits fram genom en strukturerad och systematisk dialog med berörda aktörer och som återspeglar nutida och innovativa undervisningssätt, strategier och metoder samt nya förhållanden som uppstår i samhället i stort. I detta avseende är det viktigt att utbildning av lärare och utbildare under hela yrkeslivet mer systematiskt omfattar ämnen och möjligheter till lärande i samband med arbete i flerspråkiga och mångkulturella miljöer, arbete med lärande med särskilda behov och från missgynnade miljöer, digital pedagogik, hållbar utveckling och en hälsosam livsstil. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas de krav och behov som lärare och utbildare själva uttrycker (13).

| 19. | Fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare bör ses som en förutsättning för att man ska kunna tillhandahålla undervisning och utbildning av god kvalitet. Lärare och utbildare bör därför uppmuntras att reflektera över sin praxis och sina utbildningsbehov samt vara motiverade och ges stöd att engagera sig genom att de erbjuds utbildningsmöjligheter av god kvalitet och ges såväl tid att delta som incitament att göra det. |
| --- | --- |

19.

Fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare bör ses som en förutsättning för att man ska kunna tillhandahålla undervisning och utbildning av god kvalitet. Lärare och utbildare bör därför uppmuntras att reflektera över sin praxis och sina utbildningsbehov samt vara motiverade och ges stöd att engagera sig genom att de erbjuds utbildningsmöjligheter av god kvalitet och ges såväl tid att delta som incitament att göra det.

| 20. | Att stärka kopplingen mellan lärare och utbildare och forskare kan ha en positiv inverkan på deras yrkesutveckling och stimulera forskningsledda, innovativa och förbättrade undervisningsmetoder. |
| --- | --- |

20.

Att stärka kopplingen mellan lärare och utbildare och forskare kan ha en positiv inverkan på deras yrkesutveckling och stimulera forskningsledda, innovativa och förbättrade undervisningsmetoder.

| 21. | Gränsöverskridande rörlighet, antingen på kort eller lång sikt, fysiskt, virtuellt eller blandat, är en viktig utbildningserfarenhet och en värdefull möjlighet att utveckla deltagarnas sociala, interkulturella, flerspråkiga och interpersonella kommunikation, både för studenter som går en grundläggande lärarutbildning och för yrkesverksamma lärare och utbildare i deras fortsatta yrkesmässiga utveckling. Det finns dock hinder för rörligheten för både studenter och yrkesverksamma lärare, t.ex. bristande språkkunskaper eller svårigheter att finna vikarier för yrkesverksamma lärare. De grundläggande lärarutbildningsprogrammen har dessutom ofta en svag internationell dimension och nivån på rörlighet i fråga om både studier och praktik är låg, jämfört med studieprogram inom andra ämnesområden (14), och det finns problem med erkännandet av utlandsstudier och läranderesultat. |
| --- | --- |

21.

Gränsöverskridande rörlighet, antingen på kort eller lång sikt, fysiskt, virtuellt eller blandat, är en viktig utbildningserfarenhet och en värdefull möjlighet att utveckla deltagarnas sociala, interkulturella, flerspråkiga och interpersonella kommunikation, både för studenter som går en grundläggande lärarutbildning och för yrkesverksamma lärare och utbildare i deras fortsatta yrkesmässiga utveckling. Det finns dock hinder för rörligheten för både studenter och yrkesverksamma lärare, t.ex. bristande språkkunskaper eller svårigheter att finna vikarier för yrkesverksamma lärare. De grundläggande lärarutbildningsprogrammen har dessutom ofta en svag internationell dimension och nivån på rörlighet i fråga om både studier och praktik är låg, jämfört med studieprogram inom andra ämnesområden (14), och det finns problem med erkännandet av utlandsstudier och läranderesultat.

| 22. | Möjligheter att inom läraryrket göra olika karriärval som erbjuder flera olika möjligheter till karriärutveckling, kan öka motivationen att välja och att fortsätta i yrket, liksom motivationen till livslångt lärande. De kan uppmuntra lärare och utbildare att upprätthålla engagemanget för yrket och fortsätta att engagera sig både för sina elever och för sitt eget lärande under sitt yrkesverksamma liv. Å andra sidan är det lika viktigt att lärare och utbildare inte belastas alltför mycket med administrativa uppgifter på ett sätt som gör det svårt för dem att fokusera på undervisningen. |
| --- | --- |

22.

Möjligheter att inom läraryrket göra olika karriärval som erbjuder flera olika möjligheter till karriärutveckling, kan öka motivationen att välja och att fortsätta i yrket, liksom motivationen till livslångt lärande. De kan uppmuntra lärare och utbildare att upprätthålla engagemanget för yrket och fortsätta att engagera sig både för sina elever och för sitt eget lärande under sitt yrkesverksamma liv. Å andra sidan är det lika viktigt att lärare och utbildare inte belastas alltför mycket med administrativa uppgifter på ett sätt som gör det svårt för dem att fokusera på undervisningen.

| 23. | Lärare och utbildare kan i likhet med skolledare bidra till beslutsfattandet med kunskap, expertis och praktiska insikter. Samtidigt kan deras deltagande i beslutsfattandet öka deras egenansvar och följaktligen inverka positivt på genomförandet av olika politiska initiativ och reformer. |
| --- | --- |

23.

Lärare och utbildare kan i likhet med skolledare bidra till beslutsfattandet med kunskap, expertis och praktiska insikter. Samtidigt kan deras deltagande i beslutsfattandet öka deras egenansvar och följaktligen inverka positivt på genomförandet av olika politiska initiativ och reformer.

| 24. | Lärarnas och utbildarnas välbefinnande påverkar hur nöjda de är med sitt arbete liksom deras entusiasm för det, och det inverkar på yrkets attraktionskraft och därmed på deras benägenhet att stanna kvar i yrket. Det är en viktig faktor för kvalitet och resultat som hänger samman med deras egen motivation och med de lärandes motivation och resultat. |
| --- | --- |

24.

Lärarnas och utbildarnas välbefinnande påverkar hur nöjda de är med sitt arbete liksom deras entusiasm för det, och det inverkar på yrkets attraktionskraft och därmed på deras benägenhet att stanna kvar i yrket. Det är en viktig faktor för kvalitet och resultat som hänger samman med deras egen motivation och med de lärandes motivation och resultat.

| 25. | Viktiga aspekter av välbefinnande kan vara kopplade till bl.a. förståelse och hantering av förväntningar, arbetsbörda, arbetsmiljö, inbegripet säkerhet i undervisningen och lärandet, samt arbetsvillkor, kollegialt och institutionellt stöd, relationer med de lärande, föräldrar, kollegor och skolledare, samt respekt och uppskattning från samhället i stort. Om dessa faktorer saknas eller inte upplevs som positiva kan det leda till fysisk och emotionell utmattning, stress och utbrändhet, som påverkar den psykiska och fysiska hälsan. |
| --- | --- |

25.

Viktiga aspekter av välbefinnande kan vara kopplade till bl.a. förståelse och hantering av förväntningar, arbetsbörda, arbetsmiljö, inbegripet säkerhet i undervisningen och lärandet, samt arbetsvillkor, kollegialt och institutionellt stöd, relationer med de lärande, föräldrar, kollegor och skolledare, samt respekt och uppskattning från samhället i stort. Om dessa faktorer saknas eller inte upplevs som positiva kan det leda till fysisk och emotionell utmattning, stress och utbrändhet, som påverkar den psykiska och fysiska hälsan.

| 26. | För att stödja lärarnas och utbildarnas prestationer och välbefinnande, liksom de studerandes, är det bra att bygga upp och främja samarbetsbaserade lärgemenskaper och en laganda mellan lärare och utbildare, deras kollegor och skolledare, de lärande, föräldrar och andra aktörer, t.ex. arbetsgivare. Erfarna lärare och utbildare kan spela en viktig roll som mentorer till de yngre kollegerna, samtidigt som de själva också drar nytta av utbytet mellan generationerna. Det är också viktigt att stimulera nedifrån och upp, fortbildning baserad på kollegialt lärande, främja ett undervisande och aktivt ledarskap som skapar förtroende, inspirerar och motiverar undervisande personal. Vidare skulle bedömning vid behov kunna användas som stöd för förbättringar i arbetet, genom att tillhandahålla konstruktiv utvärdering och återkoppling om prestationen och fastställa kriterier för befordran och erkännande av dem som uppnår betydande resultat. |
| --- | --- |

26.

För att stödja lärarnas och utbildarnas prestationer och välbefinnande, liksom de studerandes, är det bra att bygga upp och främja samarbetsbaserade lärgemenskaper och en laganda mellan lärare och utbildare, deras kollegor och skolledare, de lärande, föräldrar och andra aktörer, t.ex. arbetsgivare. Erfarna lärare och utbildare kan spela en viktig roll som mentorer till de yngre kollegerna, samtidigt som de själva också drar nytta av utbytet mellan generationerna. Det är också viktigt att stimulera nedifrån och upp, fortbildning baserad på kollegialt lärande, främja ett undervisande och aktivt ledarskap som skapar förtroende, inspirerar och motiverar undervisande personal. Vidare skulle bedömning vid behov kunna användas som stöd för förbättringar i arbetet, genom att tillhandahålla konstruktiv utvärdering och återkoppling om prestationen och fastställa kriterier för befordran och erkännande av dem som uppnår betydande resultat.

| 27. | Tillräckliga, effektiva och hållbara investeringar i lärare och utbildare är en investering i utbildningens kvalitet. Detta omfattar olika aspekter, t.ex. investeringar i möjligheter till utbildning för lärare och utbildare, lämplig infrastruktur och lämpliga lärmiljöer, lärandeverktyg och -resurser samt löner (15). |
| --- | --- |

27.

Tillräckliga, effektiva och hållbara investeringar i lärare och utbildare är en investering i utbildningens kvalitet. Detta omfattar olika aspekter, t.ex. investeringar i möjligheter till utbildning för lärare och utbildare, lämplig infrastruktur och lämpliga lärmiljöer, lärandeverktyg och -resurser samt löner (15).

| 28. | Allt detta bör beaktas samtidigt som man utvecklar incitament att ta itu med bristen på lärare och utbildare. Man skulle också kunna utforska ytterligare möjligheter som stipendier för att locka studenter till relevanta studieprogram eller rekrytering av yrkesutövare med andra kvalifikationer än från undervisningsområdet, och samtidigt se till att främja och stödja tillhandahållandet av högkvalitativa tjänster. |
| --- | --- |

28.

Allt detta bör beaktas samtidigt som man utvecklar incitament att ta itu med bristen på lärare och utbildare. Man skulle också kunna utforska ytterligare möjligheter som stipendier för att locka studenter till relevanta studieprogram eller rekrytering av yrkesutövare med andra kvalifikationer än från undervisningsområdet, och samtidigt se till att främja och stödja tillhandahållandet av högkvalitativa tjänster.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV DET INSTITUTIONELLA OBEROENDET SAMT I ÖVERENSSTÄMMELSE MED DE NATIONELLA FÖRHÅLLANDENA

| 29. | fortsätta att göra ytterligare ansträngningar för att involvera lärare och utbildare i att utforma utbildningspolitik på alla nivåer, öka samarbetet, främja deras egenansvar för processen samt deras självständighet vid tillämpningen av denna politik i praktiken, |
| --- | --- |

29.

fortsätta att göra ytterligare ansträngningar för att involvera lärare och utbildare i att utforma utbildningspolitik på alla nivåer, öka samarbetet, främja deras egenansvar för processen samt deras självständighet vid tillämpningen av denna politik i praktiken,

| 30. | ta hänsyn till behovet av en omfattande strategi för lärares och utbildares grundläggande utbildning, introduktion och fortsatta yrkesmässiga utveckling i samband med utformningen av utbildningspolitiken för lärare och utbildare, |
| --- | --- |

30.

ta hänsyn till behovet av en omfattande strategi för lärares och utbildares grundläggande utbildning, introduktion och fortsatta yrkesmässiga utveckling i samband med utformningen av utbildningspolitiken för lärare och utbildare,

| 31. | främja och stödja ökat deltagande av lärare och utbildare i fortsatt yrkesmässig utveckling, särskilt genom att vidta ytterligare åtgärder för att undanröja hinder för deltagande och möjligheter, samt sträva efter att fortsatt yrkesmässig utveckling värderas och erkänns på ett adekvat vis som en byggsten i karriärutvecklingen, |
| --- | --- |

31.

främja och stödja ökat deltagande av lärare och utbildare i fortsatt yrkesmässig utveckling, särskilt genom att vidta ytterligare åtgärder för att undanröja hinder för deltagande och möjligheter, samt sträva efter att fortsatt yrkesmässig utveckling värderas och erkänns på ett adekvat vis som en byggsten i karriärutvecklingen,

| 32. | uppmuntra utbildningsinstitutioner att tillhandahålla verkningsfull och forskningsbaserad fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare, med utgångspunkt i samarbete, ömsesidig observation och peer learning, vägledning, mentorskap och nätverksbyggande; vid framtagandet av sådana möjligheter, om så är lämpligt, uppmuntra utbildningsinstitutioner att bredda sitt utbildningsutbud, inklusive mindre utbildningsmoduler, t.ex. sådana som kan leda till certifierade ämnesspecifika färdigheter, med beaktande av arrangemang för kvalitetssäkring, |
| --- | --- |

32.

uppmuntra utbildningsinstitutioner att tillhandahålla verkningsfull och forskningsbaserad fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare, med utgångspunkt i samarbete, ömsesidig observation och peer learning, vägledning, mentorskap och nätverksbyggande; vid framtagandet av sådana möjligheter, om så är lämpligt, uppmuntra utbildningsinstitutioner att bredda sitt utbildningsutbud, inklusive mindre utbildningsmoduler, t.ex. sådana som kan leda till certifierade ämnesspecifika färdigheter, med beaktande av arrangemang för kvalitetssäkring,

| 33. | fortsätta att stödja högre utbildningsinstitutioner, och samtidigt respektera deras autonomi fullt ut, när det gäller att öka den akademiska personalens kompetens att tillämpa tillvägagångssätt för lärande, undervisning och bedömning som är forskningsbaserade och studentcentrerade, samt att införa och följa tydliga, öppna och rättvisa förfaranden för rekrytering och anställning av personal som erkänner värdet av undervisningsverksamhet (16), något som också bör beaktas i politik och praxis för befordran, |
| --- | --- |

33.

fortsätta att stödja högre utbildningsinstitutioner, och samtidigt respektera deras autonomi fullt ut, när det gäller att öka den akademiska personalens kompetens att tillämpa tillvägagångssätt för lärande, undervisning och bedömning som är forskningsbaserade och studentcentrerade, samt att införa och följa tydliga, öppna och rättvisa förfaranden för rekrytering och anställning av personal som erkänner värdet av undervisningsverksamhet (16), något som också bör beaktas i politik och praxis för befordran,

| 34. | utforska möjligheter till diversifiering av lärares och utbildares karriärer och utveckla nationella karriärsystem för att hjälpa till att förverkliga deras karriärsträvan och motivation samt deras lärbehov, |
| --- | --- |

34.

utforska möjligheter till diversifiering av lärares och utbildares karriärer och utveckla nationella karriärsystem för att hjälpa till att förverkliga deras karriärsträvan och motivation samt deras lärbehov,

| 35. | motivera utbildningsinstitutioner till att integrera lärarnas och utbildarnas rörlighet – fysiska, virtuella eller blandade – i sina strategier för lärande, utveckling och internationalisering, bl.a. genom att utnyttja potentialen hos europeiska verktyg som e-Twinning och Epale som en integrerad del av utbildningsutbudet; när så är möjligt, och i enlighet med nationella bestämmelser och förhållanden, validera de färdigheter och kompetenser som förvärvats genom europeiska verktyg och rörlighet som en del av fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare, |
| --- | --- |

35.

motivera utbildningsinstitutioner till att integrera lärarnas och utbildarnas rörlighet – fysiska, virtuella eller blandade – i sina strategier för lärande, utveckling och internationalisering, bl.a. genom att utnyttja potentialen hos europeiska verktyg som e-Twinning och Epale som en integrerad del av utbildningsutbudet; när så är möjligt, och i enlighet med nationella bestämmelser och förhållanden, validera de färdigheter och kompetenser som förvärvats genom europeiska verktyg och rörlighet som en del av fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare,

| 36. | göra ytterligare ansträngningar för att främja rörligheten bland både studenter och yrkesverksamma lärare och utbildare och undanröja kvarstående hinder i syfte att öka deltagandet; i detta avseende uppmuntra högre utbildningsinstitutioner som ansvarar för grundläggande lärarutbildning att fullt ut utnyttja möjligheterna till rörlighet som en del av lärandet, vilket, då så lämpar sig, kan inbegripa mobilitetsfönster i studieprogram; därutöver göra det lättare för yrkesverksamma lärare och utbildare att inom ramen för sin yrkesmässiga utveckling delta i olika former av rörlighet, bland annat genom insatser för att hitta hållbara lösningar på behovet av vikarier, |
| --- | --- |

36.

göra ytterligare ansträngningar för att främja rörligheten bland både studenter och yrkesverksamma lärare och utbildare och undanröja kvarstående hinder i syfte att öka deltagandet; i detta avseende uppmuntra högre utbildningsinstitutioner som ansvarar för grundläggande lärarutbildning att fullt ut utnyttja möjligheterna till rörlighet som en del av lärandet, vilket, då så lämpar sig, kan inbegripa mobilitetsfönster i studieprogram; därutöver göra det lättare för yrkesverksamma lärare och utbildare att inom ramen för sin yrkesmässiga utveckling delta i olika former av rörlighet, bland annat genom insatser för att hitta hållbara lösningar på behovet av vikarier,

| 37. | i syfte att öka yrkets attraktionskraft och status, investera i åtgärder för att förbättra deras grundläggande utbildning och fortsatta yrkesmässiga utveckling, arbetsvillkor och karriärmöjligheter samt åtgärder för att ytterligare öka deras resiliens och välbefinnande, i syfte att hjälpa dem att hantera påfrestande aspekter av sitt arbete; när man tar itu med dessa aspekter är det viktigt att göra det möjligt för arbetsmarknadens parter att delta på ett effektivt sätt, |
| --- | --- |

37.

i syfte att öka yrkets attraktionskraft och status, investera i åtgärder för att förbättra deras grundläggande utbildning och fortsatta yrkesmässiga utveckling, arbetsvillkor och karriärmöjligheter samt åtgärder för att ytterligare öka deras resiliens och välbefinnande, i syfte att hjälpa dem att hantera påfrestande aspekter av sitt arbete; när man tar itu med dessa aspekter är det viktigt att göra det möjligt för arbetsmarknadens parter att delta på ett effektivt sätt,

| 38. | samarbeta och utbyta erfarenheter och information om den politiska utvecklingen när det gäller lärare och utbildare, inbegripet utveckling och översyn av nationella kompetensramar för lärare och utbildare. |
| --- | --- |

38.

samarbeta och utbyta erfarenheter och information om den politiska utvecklingen när det gäller lärare och utbildare, inbegripet utveckling och översyn av nationella kompetensramar för lärare och utbildare.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED SINA BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, GÖRA FÖLJANDE:

| 39. | I syfte att underlätta rörligheten för studenter och yrkesverksamma lärare och utbildare, i samarbete med medlemsstaterna, främja en dialog och undersöka hinder, inbegripet strukturella aspekter, erkännande av resultat från studieperioder utomlands och akademiska kvalifikationer, samt ge vägledning till utbildningsinstitutioner när det gäller att förbättra rörligheten och bredda det internationella perspektivet för lärarkandidater. |
| --- | --- |

39.

I syfte att underlätta rörligheten för studenter och yrkesverksamma lärare och utbildare, i samarbete med medlemsstaterna, främja en dialog och undersöka hinder, inbegripet strukturella aspekter, erkännande av resultat från studieperioder utomlands och akademiska kvalifikationer, samt ge vägledning till utbildningsinstitutioner när det gäller att förbättra rörligheten och bredda det internationella perspektivet för lärarkandidater.

| 40. | Komplettera befintliga nationella insatser och undersöka möjligheten att utarbeta ett förslag till en relevant europeisk kompetensram (17) för att främja utveckling och bedömning av kunskaper, färdigheter och attityder med anknytning till hållbar utveckling, som ska användas på frivillig basis. |
| --- | --- |

40.

Komplettera befintliga nationella insatser och undersöka möjligheten att utarbeta ett förslag till en relevant europeisk kompetensram (17) för att främja utveckling och bedömning av kunskaper, färdigheter och attityder med anknytning till hållbar utveckling, som ska användas på frivillig basis.

| 41. | Stödja ett närmare samarbete mellan utbildningsinstitutioner i unionen för att stärka den forskningsbaserade lärarutbildningen, stödja gränsöverskridande rörlighet och möjligheter till gemensamt lärande inom en sammanhängande fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare, till exempel genom att uppmuntra frivilligt samarbete och nätverk mellan nationella utbildningsinstitutioner på unionsnivå, i form av europeiska lärarutbildningsakademier. |
| --- | --- |

41.

Stödja ett närmare samarbete mellan utbildningsinstitutioner i unionen för att stärka den forskningsbaserade lärarutbildningen, stödja gränsöverskridande rörlighet och möjligheter till gemensamt lärande inom en sammanhängande fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare, till exempel genom att uppmuntra frivilligt samarbete och nätverk mellan nationella utbildningsinstitutioner på unionsnivå, i form av europeiska lärarutbildningsakademier.

| 42. | I syfte att komplettera befintliga nationella insatser, undersöka möjligheten att utarbeta europeiska riktlinjer som stöd för att på frivillig grund inrätta karriärsystem på nationell nivå, med utgångspunkt i resultatet av arbetet i arbetsgruppen för skolor inom Utbildning 2020-arbetsgruppen, för att tillgodose lärares och utbildares utveckling i ett vidare perspektiv och tillmötesgå deras mål, motivation och ambitioner. |
| --- | --- |

42.

I syfte att komplettera befintliga nationella insatser, undersöka möjligheten att utarbeta europeiska riktlinjer som stöd för att på frivillig grund inrätta karriärsystem på nationell nivå, med utgångspunkt i resultatet av arbetet i arbetsgruppen för skolor inom Utbildning 2020-arbetsgruppen, för att tillgodose lärares och utbildares utveckling i ett vidare perspektiv och tillmötesgå deras mål, motivation och ambitioner.

| 43. | I samarbete med medlemsstaterna främja användningen och överväga den fortsatta utvecklingen av befintliga onlineplattformar, såsom e-Twinning, School Education Gateway och Epale, och undersöka olika sätt att utöka deras användning för att underlätta rörligheten för både studenter och yrkesverksamma lärare och utbildare, såsom att hitta partner till mobilitetsprojekt och tillhandahålla en plattform för förberedelse och uppföljning av rörligheten. |
| --- | --- |

43.

I samarbete med medlemsstaterna främja användningen och överväga den fortsatta utvecklingen av befintliga onlineplattformar, såsom e-Twinning, School Education Gateway och Epale, och undersöka olika sätt att utöka deras användning för att underlätta rörligheten för både studenter och yrkesverksamma lärare och utbildare, såsom att hitta partner till mobilitetsprojekt och tillhandahålla en plattform för förberedelse och uppföljning av rörligheten.

| 44. | För att skapa uppskattning, främja läraryrkets betydelse och synliggöra högkvalitativ undervisning, undersöka genomförbarheten och mervärdet av att införa en årlig europeisk utmärkelse för framstående lärare eller utbildare, till exempel för främjande av innovation, delaktighet eller den europeiska dimensionen i undervisningen. |
| --- | --- |

44.

För att skapa uppskattning, främja läraryrkets betydelse och synliggöra högkvalitativ undervisning, undersöka genomförbarheten och mervärdet av att införa en årlig europeisk utmärkelse för framstående lärare eller utbildare, till exempel för främjande av innovation, delaktighet eller den europeiska dimensionen i undervisningen.

| 45. | Fortsätta att stödja utvecklingen av utbildningsmöjligheter för blivande och yrkesverksamma lärare och utbildare samt deras rörlighet, särskilt genom programmet Erasmus + och de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, och deras efterföljare. |
| --- | --- |

45.

Fortsätta att stödja utvecklingen av utbildningsmöjligheter för blivande och yrkesverksamma lärare och utbildare samt deras rörlighet, särskilt genom programmet Erasmus + och de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, och deras efterföljare.

| 46. | Till fullo ta dessa slutsatser i beaktande vid utarbetandet av förslag till ett europeiskt område för utbildning och den nya strategiska ramen för samarbete på utbildningsområdet, inbegripet fortsatt utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

46.

Till fullo ta dessa slutsatser i beaktande vid utarbetandet av förslag till ett europeiskt område för utbildning och den nya strategiska ramen för samarbete på utbildningsområdet, inbegripet fortsatt utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna.

---

(1)  I dessa slutsatser avses med lärare en person som har lärarbehörighet (eller motsvarande) enligt nationell lagstiftning och praxis, medan utbildare är den som utför en eller flera av de uppgifter som är knutna till den (teoretiska eller praktiska) utbildningsfunktionen, antingen vid en utbildningsinstitution eller på arbetsplatsen. Dessa kategorier omfattar lärare inom grundskole- och gymnasieutbildning och högre utbildning, lärare och utbildare i grundläggande och fortsatt yrkesutbildning, liksom yrkesverksamma inom förskoleverksamhet och barnomsorg samt lärare inom vuxenutbildning.

(2)  Enligt rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen.

(3)  I EU krävs det i allmänhet högskoleutbildning för att få undervisa. Det vanligaste minimikravet för undervisning på låg- och mellanstadienivå är en kandidatexamen. För att undervisa på högstadienivå ställs i hälften av EU:s system krav på lägst masterexamen. För att undervisa på gymnasiet måste lärarna i de flesta EU-länder ha minst en masterexamen. (Utbildningsöversikten 2019, s. 24). I förskoleverksamhet och barnomsorg ställs det dock olika krav på minimikvalifikationer runt om i Europa. I vissa länder ställs samma krav på minimikvalifikationer för alla anställda, medan det i andra länder krävs olika kvalifikationer för olika befattningar och profiler. Högskoleutbildning är ofta inte något krav för alla medlemmar i ett team inom förskola och barnomsorg (Key data on early childhood education and care in Europe, Eurydice-nätverkets rapport, 2019, s. 71–72).

(4)  Utbildningsöversikten 2019 (s. 24).

(5)  Enligt rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande.

(6)  På grundval av uppgifter från TALIS 2018 uppger 21 % av lärarna att man behöver ytterligare utbildning för att undervisa elever med särskilda behov, 16 % i att använda IKT i undervisningen och omkring 13 % för undervisning i flerspråkiga och mångkulturella miljöer (Utbildningsöversikten 2019, s. 10). Uppgifterna tyder på att Europas studerande inom högre utbildning också blir mer diversifierade (Eurostudent VI (2016–2018)).

(7)  Utbildningsöversikten 2019 (s. 21).

(8)  Det råder brist på studenter som anmäler sig till grundläggande lärarutbildningar och antalet som hoppar av är stort (Teaching Careers in Europe, Access, Proprining and Support, Eurydice-rapporten, 2018, s. 10).

(9)  Utbildningsöversikten 2019 (s. 9, 10, 21).

(10)  Modernisation of Higher Education in Europe: Academic Staff – 2017, Eurydice, 2017.

(11)  Enligt uppgifter från TALIS 2018 anser 18 % av högstadielärarna i EU att deras yrke värdesätts av samhället, och andelen sjunker med antalet år i yrket (i flera EU-länder) liksom andelen lärare som fortfarande skulle välja att arbeta som lärare (Utbildningsöversikten 2019, s. 9).

(12)  De flesta europeiska länder antar ramar som beskriver en rad kompetenser som lärare bör besitta eller utveckla under sin karriär. I praktiken varierar dock dessa ramar i fråga om format, detaljnivå, värde och användning (Utbildningsöversikten 2019, s. 34).

(13)  På grundval av uppgifter från TALIS 2018 uppger 21 % av lärarna att de behöver ytterligare utbildning för att undervisa studenter med särskilda behov, 16 % för att använda IKT i undervisningen och omkring 13 % för att undervisa i flerspråkiga och mångkulturella miljöer (Utbildningsöversikten 2019, s. 10).

(14)  Internationell rörlighet för lärarkandidater under den grundläggande lärarutbildningen (beräknad som andelen lärare som har tillbringat en studieperiod utomlands som en del av den grundläggande lärarutbildningen) är inte särskilt vanligt och varierar avsevärt mellan medlemsstaterna (Utbildningsöversikten, s. 26).

(15)  Det finns belägg för att lönerna har en inverkan på rekrytering och på om lärare och utbildare stannar kvar i yrket samt på läranderesultaten. Lärarlönerna är ofta lägre än de genomsnittliga lönerna för andra arbetstagare med högskoleutbildning. Utbildningsöversikten 2019 (s. 39–40).

(16)  Standarderna 1.3 och 1.5, Standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning, 2015.

(17)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Meddelandet om den europeiska gröna given, den 11 december 2019 (s. 19).

---

BILAGA

Politisk bakgrund

1.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om bättre utbildning för lärare (15 november 2007).

2.

Rådets slutsatser om fortbildning för lärare och skolledare (26 november 2009).

3.

Rådets slutsatser om effektivt ledarskap inom utbildning (25–26 november 2013).

4.

Rådets slutsatser om effektiv lärarutbildning (20 maj 2014).

5.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mångfaldspräglad inkludering i syfte att uppnå högkvalitativ utbildning för alla (17 februari 2017).

6.

Rådets slutsatser om utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet (20 november 2017).

7.

Europeisk ram för digital kompetens hos lärare (2017).

8.

Rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (22 maj 2018).

9.

Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (22 maj 2018).

10.

Rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (22 maj 2019).

11.

Rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning (22 maj 2019).

12.

TALIS – The OECD Teaching and Learning International Survey 2018 (inte översatt till svenska).

13.

Utbildningsöversikten 2019.

---

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/20

---

Rådets slutsatser om ändring av arbetsplanen för kultur 2019–2022

(2020/C 193/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM ERINRAR om rådets slutsatser om arbetsplanen för kultur 2019–2022 (1),

SOM UPPREPAR att det i den strategiska agendan 2019–2024 (2) anges att främjandet av hållbar utveckling är en mycket viktig åtgärd för Europeiska unionens framtid, och som erinrar om kulturens roll som motor för hållbar social och ekonomisk utveckling, så som framhålls i den nya europeiska agendan för kultur (3),

ÄR, I LJUSET av resolutionen från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om den hållbara utvecklingens kulturella dimension (4), vars syfte är att stärka kulturens bidrag till en hållbar utveckling genom att inleda en process som kommer att innefatta en arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden och leda fram till en handlingsplan, som ska utarbetas av Europeiska kommissionen i samordning med medlemsstaterna, om den hållbara utvecklingens kulturella dimension på EU-nivå,

ÖVERENS OM att, som ett led i denna process, som syftar till att maximera kulturens bidrag till hållbarheten, ändra arbetsplanen för kultur 2019–2022 genom att lägga till prioritering F (Kultur som en drivkraft för hållbar utveckling) enligt följande:

I avsnitt II. PRIORITERINGAR ska följande läggas till:

F. Kultur som en drivkraft för hållbar utveckling

Hållbar utveckling är en av Europeiska unionens viktigaste politiska prioriteringar, och det finns ett akut behov av att intensifiera åtgärderna i detta avseende. Kulturen är oupplösligt förbunden med den hållbara utvecklingens alla tre dimensioner (den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga) och flera av de grundläggande målen för kulturpolitiken och kulturåtgärderna på EU-nivå sammanfaller med FN:s mål för hållbar utveckling och deras delmål, som utgör stommen i Agenda 2030 för hållbar utveckling; dessa omfattar bland annat främjande av inkludering, mångfald, identitet, delaktighet, kreativitet och innovation. Effekterna av denna politik och dessa åtgärder utgör också fullvärdiga komplement till de resultat som hållbar utveckling genererar, nämligen bättre hälsa och välbefinnande, tillväxt, innovation och nya arbetstillfällen samt stadsförnyelse.

I den resolution om den hållbara utvecklingens kulturella dimension som antogs av Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar i november 2019 påpekades behovet av att systematiskt komplettera de instrument som i dagsläget används för att uppnå hållbarhet med kulturpolitik och kulturåtgärder.

I avsnitt IV. ÅTGÄRDER ska följande läggas till:

”F. Kultur som en drivkraft för hållbar utveckling

| Ämne:

  Den hållbara utvecklingens kulturella dimension.


  Arbetsmetoder:


  Den öppna samordningsmetoden och en handlingsplan*.


  Motivering:


  I sin resolution om den hållbara utvecklingens kulturella dimension bekräftar rådet sitt engagemang för genomförandet av Agenda 2030 och beslutar att öka insatserna genom att inleda en process som leder fram till en handlingsplan på EU-nivå för den hållbara utvecklingens kulturella dimension. Europeiska kommissionen uppmanades att utarbeta denna handlingsplan i samordning med medlemsstaterna och införliva den i EU:s genomförandestrategi för Agenda 2030.
  Ett snabbt inrättande av en arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden för den hållbara utvecklingens kulturella dimension fastställdes i resolutionen som en del av denna process.


  Målresultat:


  Åtgärder på EU-nivå som syftar till att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas kulturpolitik och kulturåtgärder kommer att maximera deras bidrag till en hållbar utveckling. Genom att införliva handlingsplanen i EU:s genomförandestrategi för Agenda 2030 kan ökad samstämmighet i politiken uppnås och kulturens fulla potential för hållbarhet frigöras.

  - Datumet för slutförande av handlingsplanen beror på de resurser som finns tillgängliga på kommissionsnivå för genomförandet av arbetsplanen för kultur 2019–2022. Detta bör dock inte påverka dess införlivande i EU:s genomförandestrategi för Agenda 2030” |
| --- |

Ämne:

Den hållbara utvecklingens kulturella dimension.

Arbetsmetoder:

Den öppna samordningsmetoden och en handlingsplan*.

Motivering:

I sin resolution om den hållbara utvecklingens kulturella dimension bekräftar rådet sitt engagemang för genomförandet av Agenda 2030 och beslutar att öka insatserna genom att inleda en process som leder fram till en handlingsplan på EU-nivå för den hållbara utvecklingens kulturella dimension. Europeiska kommissionen uppmanades att utarbeta denna handlingsplan i samordning med medlemsstaterna och införliva den i EU:s genomförandestrategi för Agenda 2030.

Ett snabbt inrättande av en arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden för den hållbara utvecklingens kulturella dimension fastställdes i resolutionen som en del av denna process.

Målresultat:

Åtgärder på EU-nivå som syftar till att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas kulturpolitik och kulturåtgärder kommer att maximera deras bidrag till en hållbar utveckling. Genom att införliva handlingsplanen i EU:s genomförandestrategi för Agenda 2030 kan ökad samstämmighet i politiken uppnås och kulturens fulla potential för hållbarhet frigöras.

- Datumet för slutförande av handlingsplanen beror på de resurser som finns tillgängliga på kommissionsnivå för genomförandet av arbetsplanen för kultur 2019–2022. Detta bör dock inte påverka dess införlivande i EU:s genomförandestrategi för Agenda 2030”

I bilaga A ska följande läggas till:

”Preliminär tidsplan för arbetsplanen för kultur 2019–2022

| Prioritering | Tema | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Första halvåret | Andra halvåret | Första halvåret | Andra halvåret | Första halvåret | Andra halvåret | Första halvåret | Andra halvåret |
| F. Kultur som en drivkraft för hållbar utveckling | Den hållbara utvecklingens kulturella dimension | | | Arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden | | Granskning av rapport från arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden | | Handlingsplan  (5) |

Prioritering

Tema

2019

2020

2021

2022

Första halvåret

Andra halvåret

Första halvåret

Andra halvåret

Första halvåret

Andra halvåret

Första halvåret

Andra halvåret

F. Kultur som en drivkraft för hållbar utveckling

Den hållbara utvecklingens kulturella dimension

Arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden

Granskning av rapport från arbetsgrupp inom ramen för den öppna samordningsmetoden

Handlingsplan  (5)

---

(1)  EUT C 460, 21.12.2018, s. 12.

1

(2)  Antagen av Europeiska rådet den 20 juni 2019.

2

(3)  COM(2018) 267 final.

3

(4)  EUT C 410, 6.12.2019, s. 1.

4

(5)  Datumet för slutförande av handlingsplanen beror på de resurser som finns tillgängliga på kommissionsnivå för genomförandet av arbetsplanen för kultur 2019–2022. Detta bör dock inte påverka dess införlivande i EU:s genomförandestrategi för Agenda 2030”

5

---

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/23

---

Rådets slutsatser om mediekompetens i en värld i ständig förändring

(2020/C 193/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM BEAKTAR:

| 1. | den politiska bakgrund som framgår av bilagan, |
| --- | --- |

1.

den politiska bakgrund som framgår av bilagan,

SOM INSER ATT:

| 2. | de tekniska och digitala framstegen har lett till stora förändringar i våra liv; nya medie- och kommunikationsplattformar har förändrat de sociala relationerna och kommunikationen, influerat de kulturella och kreativa näringarna och förändrat medielandskapet och hur vi producerar, distribuerar och konsumerar innehåll; detta har lett till stora nya möjligheter för Europas medborgare att kommunicera och hitta, skapa och distribuera olika typer av innehåll, |
| --- | --- |

2.

de tekniska och digitala framstegen har lett till stora förändringar i våra liv; nya medie- och kommunikationsplattformar har förändrat de sociala relationerna och kommunikationen, influerat de kulturella och kreativa näringarna och förändrat medielandskapet och hur vi producerar, distribuerar och konsumerar innehåll; detta har lett till stora nya möjligheter för Europas medborgare att kommunicera och hitta, skapa och distribuera olika typer av innehåll,

| 3. | digitala och tekniska förändringar sker oförutsägbart och kontinuerligt, vilket medför att såväl medborgarna som samhället ständigt måste anpassa sig; innovationer som gör världen bättre, däribland digitalisering och utveckling av medie- och kommunikationsplattformar, medför konsekvenser som kräver åtgärder, |
| --- | --- |

3.

digitala och tekniska förändringar sker oförutsägbart och kontinuerligt, vilket medför att såväl medborgarna som samhället ständigt måste anpassa sig; innovationer som gör världen bättre, däribland digitalisering och utveckling av medie- och kommunikationsplattformar, medför konsekvenser som kräver åtgärder,

| 4. | jämte de många fördelar och positiva effekter som det nya mediala ekosystemet har medfört, har det också lett till allt mer omfattande desinformation, manipulering och hatpropaganda, |
| --- | --- |

4.

jämte de många fördelar och positiva effekter som det nya mediala ekosystemet har medfört, har det också lett till allt mer omfattande desinformation, manipulering och hatpropaganda,

| 5. | medborgarna i det nya mediala ekosystemet är översvämmade med information och kan ha svårt att förstå nyheter och hitta information som stämmer, tillförlitliga nyhetskällor och kvalitetsinnehåll i allmänhet, |
| --- | --- |

5.

medborgarna i det nya mediala ekosystemet är översvämmade med information och kan ha svårt att förstå nyheter och hitta information som stämmer, tillförlitliga nyhetskällor och kvalitetsinnehåll i allmänhet,

| 6. | det faktum att medborgarna utsätts för en stor mängd desinformation, särskilt i tider då det råder en stor global kris, såsom covid-19-pandemin, gör det extra viktigt att ha en systematisk strategi för utvecklingen av mediekompetens, att onlineplattformar, experter och behöriga myndigheter samarbetar med varandra, och också att utveckla ett oberoende förfarande för faktakontroll så att spridningen av desinformationskampanjer online begränsas, samtidigt som yttrandefriheten respekteras, |
| --- | --- |

6.

det faktum att medborgarna utsätts för en stor mängd desinformation, särskilt i tider då det råder en stor global kris, såsom covid-19-pandemin, gör det extra viktigt att ha en systematisk strategi för utvecklingen av mediekompetens, att onlineplattformar, experter och behöriga myndigheter samarbetar med varandra, och också att utveckla ett oberoende förfarande för faktakontroll så att spridningen av desinformationskampanjer online begränsas, samtidigt som yttrandefriheten respekteras,

| 7. | dagens värld kräver att en stor mängd ny kunskap och kompetens på både individnivå och samhällsnivå förvärvas för att medborgare i alla åldrar ska kunna få tillgång till, välja ut, förstå och på ett sofistikerat och ansvarsfullt sätt använda information och olika typer av medier, såväl professionella som användargenererade, i alla typer av kanaler och på alla slags distributions- eller kommunikationsplattformar, |
| --- | --- |

7.

dagens värld kräver att en stor mängd ny kunskap och kompetens på både individnivå och samhällsnivå förvärvas för att medborgare i alla åldrar ska kunna få tillgång till, välja ut, förstå och på ett sofistikerat och ansvarsfullt sätt använda information och olika typer av medier, såväl professionella som användargenererade, i alla typer av kanaler och på alla slags distributions- eller kommunikationsplattformar,

| 8. | alla dessa förmågor utgör mediekompetens, som är ett paraplybegrepp som innefattar alla de tekniska, kognitiva, sociala, medborgerliga, etiska och kreativa förmågor som gör det möjligt för en medborgare att på ett effektivt sätt få tillgång till och använda information och medier och på ett säkert och ansvarsfullt sätt skapa och dela med sig av medieinnehåll via olika plattformar; mediekompetens inte bör vara begränsat till att lära sig om verktyg och teknik utan också ha som mål att rusta medborgarna med sådan förmåga till kritiskt tänkande som krävs för att utöva omdöme, analysera komplexa förhållanden och inse skillnaden mellan åsikt och fakta; alla dessa förmågor möjliggör för en medborgare att delta i samhällets ekonomiska, sociala och kulturella sfärer samt spela en aktiv roll i den demokratiska processen (1), |
| --- | --- |

8.

alla dessa förmågor utgör mediekompetens, som är ett paraplybegrepp som innefattar alla de tekniska, kognitiva, sociala, medborgerliga, etiska och kreativa förmågor som gör det möjligt för en medborgare att på ett effektivt sätt få tillgång till och använda information och medier och på ett säkert och ansvarsfullt sätt skapa och dela med sig av medieinnehåll via olika plattformar; mediekompetens inte bör vara begränsat till att lära sig om verktyg och teknik utan också ha som mål att rusta medborgarna med sådan förmåga till kritiskt tänkande som krävs för att utöva omdöme, analysera komplexa förhållanden och inse skillnaden mellan åsikt och fakta; alla dessa förmågor möjliggör för en medborgare att delta i samhällets ekonomiska, sociala och kulturella sfärer samt spela en aktiv roll i den demokratiska processen (1),

SOM NOTERAR ATT:

| 9. | covid-19-pandemin, på samma sätt som andra utmaningar i dagens värld, har belyst behovet av tillförlitliga informationskällor och behovet av öppenhet från onlineplattformars sida; det har blivit av yttersta vikt att rusta medborgarna med de färdigheter som krävs för att hantera desinformation, |
| --- | --- |

9.

covid-19-pandemin, på samma sätt som andra utmaningar i dagens värld, har belyst behovet av tillförlitliga informationskällor och behovet av öppenhet från onlineplattformars sida; det har blivit av yttersta vikt att rusta medborgarna med de färdigheter som krävs för att hantera desinformation,

| 10. | algoritmer, med tanke på den ofantliga mängd information som finns på internet, är nödvändiga för att organisera denna information och gör det möjligt att rikta innehåll så att användarna får en relevant och individanpassad upplevelse, |
| --- | --- |

10.

algoritmer, med tanke på den ofantliga mängd information som finns på internet, är nödvändiga för att organisera denna information och gör det möjligt att rikta innehåll så att användarna får en relevant och individanpassad upplevelse,

| 11. | brist på öppenhet och användning av algoritmer utan lämpliga risk- och konsekvensbedömningar samtidigt kan förvärra problemet med desinformation och stimulera till sensationalism, extremt innehåll och klickbetesjournalistik, |
| --- | --- |

11.

brist på öppenhet och användning av algoritmer utan lämpliga risk- och konsekvensbedömningar samtidigt kan förvärra problemet med desinformation och stimulera till sensationalism, extremt innehåll och klickbetesjournalistik,

| 12. | algoritmers inverkan på spridningskanaler och urvalet av mottagare i väsentlig grad kan påverka den allmänna opinionen, forma den sociopolitiska debatten och potentiellt leda till social polarisering, |
| --- | --- |

12.

algoritmers inverkan på spridningskanaler och urvalet av mottagare i väsentlig grad kan påverka den allmänna opinionen, forma den sociopolitiska debatten och potentiellt leda till social polarisering,

| 13. | den ökade mängden onlineinnehåll som inbegriper hatpropaganda, uppvigling till våld eller hat, och nätmobbning samt annat olagligt och/eller skadligt innehåll utgör en utmaning för samhället, |
| --- | --- |

13.

den ökade mängden onlineinnehåll som inbegriper hatpropaganda, uppvigling till våld eller hat, och nätmobbning samt annat olagligt och/eller skadligt innehåll utgör en utmaning för samhället,

| 14. | i en datadriven global digital medieekonomi kan ett antal globala aktörers dominerande ställning på marknaden och de algoritmmönster som används av onlineplattformar hota mediepluralismen och innehållets mångfald, |
| --- | --- |

14.

i en datadriven global digital medieekonomi kan ett antal globala aktörers dominerande ställning på marknaden och de algoritmmönster som används av onlineplattformar hota mediepluralismen och innehållets mångfald,

| 15. | en snabb tillväxt och pågående förändringar i det mediala ekosystemet inverkar på förtroendet för medierna och sätter också potentiellt press på normerna för journalistik och professionella medier, |
| --- | --- |

15.

en snabb tillväxt och pågående förändringar i det mediala ekosystemet inverkar på förtroendet för medierna och sätter också potentiellt press på normerna för journalistik och professionella medier,

SOM KONSTATERAR ATT:

| 16. | mediekompetens och vår förmåga till ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till medier aldrig har varit så viktig som i dagens värld drabbad av covid-19-pandemin, inte bara för att skydda folkhälsan, utan också för att säkerställa det demokratiska samhällets motståndskraft och ett ökat demokratiskt deltagande, |
| --- | --- |

16.

mediekompetens och vår förmåga till ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till medier aldrig har varit så viktig som i dagens värld drabbad av covid-19-pandemin, inte bara för att skydda folkhälsan, utan också för att säkerställa det demokratiska samhällets motståndskraft och ett ökat demokratiskt deltagande,

| 17. | det är nödvändigt att intensifiera arbetet med att skapa egenmakt för medborgare i alla åldrar genom mediekompetens och kritiskt tänkande, samtidigt som hänsyn tas till den kulturella mångfalden och de stora skillnaderna i mediekompetens och digital kompetens i allmänhet mellan EU-medlemsstaterna, |
| --- | --- |

17.

det är nödvändigt att intensifiera arbetet med att skapa egenmakt för medborgare i alla åldrar genom mediekompetens och kritiskt tänkande, samtidigt som hänsyn tas till den kulturella mångfalden och de stora skillnaderna i mediekompetens och digital kompetens i allmänhet mellan EU-medlemsstaterna,

| 18. | den ständiga utvecklingen av ny medie- och kommunikationsteknik ökar behovet av nya förhållningssätt till mediekompetens, särskilt inom icke-formellt och informellt lärande, |
| --- | --- |

18.

den ständiga utvecklingen av ny medie- och kommunikationsteknik ökar behovet av nya förhållningssätt till mediekompetens, särskilt inom icke-formellt och informellt lärande,

| 19. | det finns ett behov av att utveckla nya modeller för livslångt lärande inom mediekompetens, och förse människor i alla åldrar med praktiska möjligheter att förvärva de färdigheter som krävs för att förstå och vara aktiva inom det synnerligen komplexa mediekommunikationslandskapet, genom program anpassade till olika målgrupper, som kan vara åldersspecifika och/eller kontextspecifika, |
| --- | --- |

19.

det finns ett behov av att utveckla nya modeller för livslångt lärande inom mediekompetens, och förse människor i alla åldrar med praktiska möjligheter att förvärva de färdigheter som krävs för att förstå och vara aktiva inom det synnerligen komplexa mediekommunikationslandskapet, genom program anpassade till olika målgrupper, som kan vara åldersspecifika och/eller kontextspecifika,

| 20. | det finns ett behov av att bredda arbetet för mediekompetens till att omfatta aktörer som har möjlighet att nå ut till medborgare i alla åldrar, såsom kulturinstitutioner (t.ex. bibliotek, museer och biografer) som har tillgång till sådan infrastruktur som krävs och som åtnjuter stort förtroende i samhället, och som därför ytterligare bör uppmuntras att stärka mediekompetensen genom sina tjänster och sin verksamhet, |
| --- | --- |

20.

det finns ett behov av att bredda arbetet för mediekompetens till att omfatta aktörer som har möjlighet att nå ut till medborgare i alla åldrar, såsom kulturinstitutioner (t.ex. bibliotek, museer och biografer) som har tillgång till sådan infrastruktur som krävs och som åtnjuter stort förtroende i samhället, och som därför ytterligare bör uppmuntras att stärka mediekompetensen genom sina tjänster och sin verksamhet,

| 21. | mediekanaler, särskilt public service-medier, och journalistorganisationer har en inflytelserik ställning i samhället och skulle kunna spela en mer framträdande roll när det gäller att främja, informera om och öka allmänhetens medvetenhet om vikten av mediekompetens, |
| --- | --- |

21.

mediekanaler, särskilt public service-medier, och journalistorganisationer har en inflytelserik ställning i samhället och skulle kunna spela en mer framträdande roll när det gäller att främja, informera om och öka allmänhetens medvetenhet om vikten av mediekompetens,

| 22. | relevanta nationella byråer och organ, i synnerhet nationella medieregleringsmyndigheter, parallellt med den gemensamma verksamhet som de utför via den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga), beroende på det nationella regelverk inom ramen för vilket de verkar, kan spela en viktig roll i den mån deras befogenheter och ställning tillåter dem att aktivt främja, organisera och samordna initiativ för mediekompetens, sammanföra berörda aktörer och bidra i väsentlig grad till hanteringen av desinformation, |
| --- | --- |

22.

relevanta nationella byråer och organ, i synnerhet nationella medieregleringsmyndigheter, parallellt med den gemensamma verksamhet som de utför via den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga), beroende på det nationella regelverk inom ramen för vilket de verkar, kan spela en viktig roll i den mån deras befogenheter och ställning tillåter dem att aktivt främja, organisera och samordna initiativ för mediekompetens, sammanföra berörda aktörer och bidra i väsentlig grad till hanteringen av desinformation,

| 23. | genom att stärka professionell journalistik, oberoende medier, undersökande journalistik och mediepluralism, underlätta medborgarnas tillgång till högkvalitativa, trovärdiga och diversifierade informationskällor och bygga upp allmänhetens förtroende bidrar man till att skydda demokratin, |
| --- | --- |

23.

genom att stärka professionell journalistik, oberoende medier, undersökande journalistik och mediepluralism, underlätta medborgarnas tillgång till högkvalitativa, trovärdiga och diversifierade informationskällor och bygga upp allmänhetens förtroende bidrar man till att skydda demokratin,

| 24. | det är viktigt att uppmuntra den europeiska medieindustrin i dess användning av ny teknik när det gäller innehållsutveckling, distributionskanaler och insamling och analys av data, för att locka en bredare publik och hjälpa den att få tillgång till en mångfald av kvalitetsinnehåll och för att främja mediepluralism, |
| --- | --- |

24.

det är viktigt att uppmuntra den europeiska medieindustrin i dess användning av ny teknik när det gäller innehållsutveckling, distributionskanaler och insamling och analys av data, för att locka en bredare publik och hjälpa den att få tillgång till en mångfald av kvalitetsinnehåll och för att främja mediepluralism,

| 25. | det är viktigt att fortsätta att betona behovet av att uppnå en högre nivå av ansvar och öppenhet från onlineplattformarnas sida när det gäller att göra ytterligare ansträngningar för att skydda användarna från olagligt och skadligt innehåll och från desinformation, samtidigt som yttrandefriheten respekteras, |
| --- | --- |

25.

det är viktigt att fortsätta att betona behovet av att uppnå en högre nivå av ansvar och öppenhet från onlineplattformarnas sida när det gäller att göra ytterligare ansträngningar för att skydda användarna från olagligt och skadligt innehåll och från desinformation, samtidigt som yttrandefriheten respekteras,

| 26. | vikten av samarbete med myndigheter från onlineplattformarnas sida gäller olika typer av information såsom information om algoritmer och dataset som skulle kunna underlätta en effektiv övervakning av plattformarna i syfte att hantera problemen med desinformation, |
| --- | --- |

26.

vikten av samarbete med myndigheter från onlineplattformarnas sida gäller olika typer av information såsom information om algoritmer och dataset som skulle kunna underlätta en effektiv övervakning av plattformarna i syfte att hantera problemen med desinformation,

| 27. | en sektorsövergripande strategi för att främja medborgarnas mediekompetens, jämte digitala och tekniska framsteg inom medierna och de kulturella och kreativa näringarna, kommer att stärka både användare och skapare av innehåll och leda till en mer kreativ och konkurrenskraftig mediebransch, |
| --- | --- |

27.

en sektorsövergripande strategi för att främja medborgarnas mediekompetens, jämte digitala och tekniska framsteg inom medierna och de kulturella och kreativa näringarna, kommer att stärka både användare och skapare av innehåll och leda till en mer kreativ och konkurrenskraftig mediebransch,

| 28. | för att mediekompetensen ska kunna stärkas och problemet med desinformation hanteras, krävs det en systematisk, strategisk och övergripande strategi från alla medlemsstaternas sida, liksom sektorsövergripande samarbete mellan de olika berörda aktörerna, |
| --- | --- |

28.

för att mediekompetensen ska kunna stärkas och problemet med desinformation hanteras, krävs det en systematisk, strategisk och övergripande strategi från alla medlemsstaternas sida, liksom sektorsövergripande samarbete mellan de olika berörda aktörerna,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT INOM SINA BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH I ÖVERENSSTÄMMELSE MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN:

| 29. | systematiskt arbeta för att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av mediekompetens och stödja en konsekvent utveckling av politiken för mediekompetens och genomförandet av denna, |
| --- | --- |

29.

systematiskt arbeta för att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av mediekompetens och stödja en konsekvent utveckling av politiken för mediekompetens och genomförandet av denna,

| 30. | stödja upprättandet och utvecklingen av nätverk för mediekompetens (nationella, regionala, lokala, tematiska) för att sammanföra relevanta aktörer och möjliggöra för dem att samarbeta och utveckla hållbara och långsiktiga bärkraftiga projekt och initiativ för mediekompetens, |
| --- | --- |

30.

stödja upprättandet och utvecklingen av nätverk för mediekompetens (nationella, regionala, lokala, tematiska) för att sammanföra relevanta aktörer och möjliggöra för dem att samarbeta och utveckla hållbara och långsiktiga bärkraftiga projekt och initiativ för mediekompetens,

| 31. | utveckla en strategi för livslångt lärande när det gäller mediekompetens för alla åldrar och i detta sammanhang ge stöd åt pilot- och forskningsprojekt, i syfte att skapa eller utveckla och bedöma nya metoder, åtgärder och innehåll som är anpassade till de specifika behoven hos målgrupperna, |
| --- | --- |

31.

utveckla en strategi för livslångt lärande när det gäller mediekompetens för alla åldrar och i detta sammanhang ge stöd åt pilot- och forskningsprojekt, i syfte att skapa eller utveckla och bedöma nya metoder, åtgärder och innehåll som är anpassade till de specifika behoven hos målgrupperna,

| 32. | främja att undervisnings- och utbildningsmaterial rörande mediekompetens utvecklas och delas och att en systematisk strategi utvecklas för att stärka kompetensen hos de yrkesverksamma inom olika områden (t.ex. bibliotekarier, museipersonal, ungdomsarbetare, lärare, yrkesverksamma inom mediekompetens, journalister) så att de kan stärkas i sin viktiga roll när det gäller att utveckla medborgarnas mediekompetens, |
| --- | --- |

32.

främja att undervisnings- och utbildningsmaterial rörande mediekompetens utvecklas och delas och att en systematisk strategi utvecklas för att stärka kompetensen hos de yrkesverksamma inom olika områden (t.ex. bibliotekarier, museipersonal, ungdomsarbetare, lärare, yrkesverksamma inom mediekompetens, journalister) så att de kan stärkas i sin viktiga roll när det gäller att utveckla medborgarnas mediekompetens,

| 33. | uppmuntra kulturinstitutioner, civilsamhällesorganisationer och journalistorganisationer att integrera program för livslångt lärande när det gäller mediekompetens och att stödja alla typer av medieorganisationer, särskilt public service-medier, för att utveckla och främja initiativ för mediekompetens och delta i andra berörda aktörers initiativ och projekt, |
| --- | --- |

33.

uppmuntra kulturinstitutioner, civilsamhällesorganisationer och journalistorganisationer att integrera program för livslångt lärande när det gäller mediekompetens och att stödja alla typer av medieorganisationer, särskilt public service-medier, för att utveckla och främja initiativ för mediekompetens och delta i andra berörda aktörers initiativ och projekt,

| 34. | fortsätta att utforska möjligheter att främja och gynna professionell journalistik som ett hållbart inslag i den globala digitala mediemiljön, |
| --- | --- |

34.

fortsätta att utforska möjligheter att främja och gynna professionell journalistik som ett hållbart inslag i den globala digitala mediemiljön,

| 35. | förbättra de befintliga utbildningsmodellerna – och vid behov utforma nya – för utveckling av digitala färdigheter inom de europeiska kulturella och kreativa näringarna i syfte att främja en effektiv användning av innovativ teknik och hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

35.

förbättra de befintliga utbildningsmodellerna – och vid behov utforma nya – för utveckling av digitala färdigheter inom de europeiska kulturella och kreativa näringarna i syfte att främja en effektiv användning av innovativ teknik och hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT:

| 36. | ytterligare stärka och utveckla initiativet ”EU-veckan för mediekompetens” i samarbete med medlemsstaterna och främja deltagande i detta evenemang, |
| --- | --- |

36.

ytterligare stärka och utveckla initiativet ”EU-veckan för mediekompetens” i samarbete med medlemsstaterna och främja deltagande i detta evenemang,

| 37. | inom ramen för det framtida europeiska observatoriet för digitala medier utveckla mekanismer för att underlätta samarbete och frivilligt utbyte av idéer och praxis när det gäller mediekompetens mellan en mängd olika berörda aktörer, |
| --- | --- |

37.

inom ramen för det framtida europeiska observatoriet för digitala medier utveckla mekanismer för att underlätta samarbete och frivilligt utbyte av idéer och praxis när det gäller mediekompetens mellan en mängd olika berörda aktörer,

| 38. | föreslå potentiella ytterligare åtgärder för att hitta långsiktiga, systematiska och effektiva lösningar för att hantera desinformation, på grundval av resultatet av såväl pågående som kommande övergripande forskning om och analys av redan vidtagna åtgärder, med vederbörligt beaktande av det arbete som utförts av den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster på detta område samt av nödvändigt samarbete mellan de nationella regleringsmyndigheterna, |
| --- | --- |

38.

föreslå potentiella ytterligare åtgärder för att hitta långsiktiga, systematiska och effektiva lösningar för att hantera desinformation, på grundval av resultatet av såväl pågående som kommande övergripande forskning om och analys av redan vidtagna åtgärder, med vederbörligt beaktande av det arbete som utförts av den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster på detta område samt av nödvändigt samarbete mellan de nationella regleringsmyndigheterna,

| 39. | i samband med EU:s nyligen offentliggjorda handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 och inför utarbetandet av den nya rättsakten om digitala tjänster, den europeiska handlingsplanen för demokrati och handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn, överväga behovet av effektivare metoder för att hantera problemen med desinformation, utan att hindra skyddet av de grundläggande rättigheterna, varvid öppenhet och ansvarstagande från plattformars sida är en nyckelprincip, |
| --- | --- |

39.

i samband med EU:s nyligen offentliggjorda handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 och inför utarbetandet av den nya rättsakten om digitala tjänster, den europeiska handlingsplanen för demokrati och handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn, överväga behovet av effektivare metoder för att hantera problemen med desinformation, utan att hindra skyddet av de grundläggande rättigheterna, varvid öppenhet och ansvarstagande från plattformars sida är en nyckelprincip,

| 40. | säkerställa att hänsyn tas till de olika medlemsstaternas lokala särdrag och kapacitet samt till behovet av ett omfattande samarbete mellan alla relevanta aktörer i medlemsstaterna, så att de potentiella åtgärderna är tillämpliga och effektiva och kan kontrolleras på ett effektivt och oberoende sätt, |
| --- | --- |

40.

säkerställa att hänsyn tas till de olika medlemsstaternas lokala särdrag och kapacitet samt till behovet av ett omfattande samarbete mellan alla relevanta aktörer i medlemsstaterna, så att de potentiella åtgärderna är tillämpliga och effektiva och kan kontrolleras på ett effektivt och oberoende sätt,

| 41. | i samarbete med medlemsstaterna utveckla systematiska kriterier och utvärderingsprocesser för EU-finansierade projekt och initiativ för mediekompetens samt utveckla en enhetlig och komparativ metod för medlemsstaternas rapportering om utvecklingen av mediekompetens, inom ramen för de framtida riktlinjer som föreskrivs i det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster och som ska utfärdas av kommissionen efter samråd med kontaktkommittén, |
| --- | --- |

41.

i samarbete med medlemsstaterna utveckla systematiska kriterier och utvärderingsprocesser för EU-finansierade projekt och initiativ för mediekompetens samt utveckla en enhetlig och komparativ metod för medlemsstaternas rapportering om utvecklingen av mediekompetens, inom ramen för de framtida riktlinjer som föreskrivs i det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster och som ska utfärdas av kommissionen efter samråd med kontaktkommittén,

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA ATT INOM SINA BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH I ÖVERENSSTÄMMELSE MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN:

| 42. | arbeta vidare med och göra ytterligare ansträngningar för en systematisk, övergripande och sektorsöverskridande strategi för att utveckla mediekompetensen och öka medvetenheten om vikten av mediekompetens, varvid nationella ansträngningar härvidlag, inbegripet finansieringsinitiativ, bör åtföljas på EU-nivå, |
| --- | --- |

42.

arbeta vidare med och göra ytterligare ansträngningar för en systematisk, övergripande och sektorsöverskridande strategi för att utveckla mediekompetensen och öka medvetenheten om vikten av mediekompetens, varvid nationella ansträngningar härvidlag, inbegripet finansieringsinitiativ, bör åtföljas på EU-nivå,

| 43. | verka för ett bättre utnyttjande av de möjligheter som erbjuds genom EU:s fonder och program för att stödja medieutbildning och olika projekt och initiativ för mediekompetens (t.ex. stöd till medier genom programmet Kreativa Europa, särskilt den nya åtgärden för stöd till medier) och för att utveckla ytterligare finansieringskällor samt skapa synergier mellan de relevanta EU-programmen, |
| --- | --- |

43.

verka för ett bättre utnyttjande av de möjligheter som erbjuds genom EU:s fonder och program för att stödja medieutbildning och olika projekt och initiativ för mediekompetens (t.ex. stöd till medier genom programmet Kreativa Europa, särskilt den nya åtgärden för stöd till medier) och för att utveckla ytterligare finansieringskällor samt skapa synergier mellan de relevanta EU-programmen,

| 44. | säkerställa att åtgärder för mediekompetens som riktar sig till minderåriga inom ramen för strategin för ett bättre internet för barn håller jämna steg med de ständiga förändringarna i den digitala miljön, |
| --- | --- |

44.

säkerställa att åtgärder för mediekompetens som riktar sig till minderåriga inom ramen för strategin för ett bättre internet för barn håller jämna steg med de ständiga förändringarna i den digitala miljön,

| 45. | finansiera och främja systematisk och regelbunden forskning om mediekompetens och mediers och digitala plattformars inverkan (t.ex. systematisk forskning om åtgärder och initiativ för mediekompetens, forskning om nya medie- och kommunikationsplattformars påverkan på medborgarnas välbefinnande, forskning om hur algoritmer och AI fungerar och hur de påverkar den allmänna opinionen, människors liv och mediekonsumtionen samt den europeiska medieindustrin och den audiovisuella industrin), |
| --- | --- |

45.

finansiera och främja systematisk och regelbunden forskning om mediekompetens och mediers och digitala plattformars inverkan (t.ex. systematisk forskning om åtgärder och initiativ för mediekompetens, forskning om nya medie- och kommunikationsplattformars påverkan på medborgarnas välbefinnande, forskning om hur algoritmer och AI fungerar och hur de påverkar den allmänna opinionen, människors liv och mediekonsumtionen samt den europeiska medieindustrin och den audiovisuella industrin),

| 46. | stödja den audiovisuella industrin i utvecklingen av europeiska innehålls- och distributionsplattformar som håller hög kvalitet, med beaktande av covid-19-pandemins ekonomiska konsekvenser för den audiovisuella sektorn i allmänhet, |
| --- | --- |

46.

stödja den audiovisuella industrin i utvecklingen av europeiska innehålls- och distributionsplattformar som håller hög kvalitet, med beaktande av covid-19-pandemins ekonomiska konsekvenser för den audiovisuella sektorn i allmänhet,

| 47. | uppmuntra plattformar och mediekanaler att samverka när det gäller utvecklingen av verktyg och processer som främjar synligheten för och gör det lättare att hitta såväl högkvalitativa nyhetskällor som högkvalitativt europeiskt audiovisuellt innehåll. |
| --- | --- |

47.

uppmuntra plattformar och mediekanaler att samverka när det gäller utvecklingen av verktyg och processer som främjar synligheten för och gör det lättare att hitta såväl högkvalitativa nyhetskällor som högkvalitativt europeiskt audiovisuellt innehåll.

---

(1)  Baserat på de definitioner som anges i uppdraget för expertgruppen för mediekompetens och i det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster,

---

BILAGAN

Relevanta policydokument

Europeiska rådet

Europeiska rådets slutsatser av den 18 oktober 2018 (EUCO 13/18)

Europeiska rådets slutsatser av den 13 och 14 december 2018 (EUCO 17/18)

Europeiska rådets slutsatser av den 21 och 22 mars 2019 (EUCO 1/19)

Europeiska rådets slutsatser av den 20 juni 2019 (EUCO 9/19)

En ny strategisk agenda 2019–2024 (antagen av Europeiska rådet den 20 juni 2019)

Rådet

Rådets slutsatser om en europeisk strategi för mediekompetens i den digitala miljön (EUT C 140, 6.6.2008, s. 8)

Rådets slutsatser om mediekompetens i den digitala miljön (EUT C 301, 11.12.2009, s. 12)

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mediefrihet och mediepluralism i den digitala miljön (EUT C 32, 4.2.2014, s. 6)

Rådets slutsatser om europeisk audiovisuell politik i den digitala eran (EUT C 433, 3.12.2014, s. 2)

Rådets slutsatser om de kulturella och kreativa sektorernas samverkan med andra sektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social delaktighet (EUT C 172, 27.5.2015, s. 13)

Rådets slutsatser om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning (EUT C 212, 14.6.2016, s. 5)

Rådets slutsatser om att främja tillgången till kultur via digitala medel med fokus på publikutveckling (EUT C 425, 12.12.2017, s. 4)

Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1)

Rådets slutsatser om en stärkt ställning för europeiskt innehåll i den digitala ekonomin (EUT C 457, 19.12.2018, s. 2)

Slutsatser från rådet och medlemsstaterna om säkerställande av fria och rättvisa val till Europaparlamentet (6573/1/19 REV 1, antagna av rådet (allmänna frågor) i februari 2019)

Rådets slutsatser om demokrati (12836/19, antagna av rådet (utrikes frågor) i oktober 2019)

Rådets slutsatser om kompletterande insatser för förstärkning av motståndskraft och motverkande av hybridhot (14972/19, antagna av rådet (allmänna frågor) i december 2019)

Kommissionen

Meddelanden

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Europeisk strategi för ett bättre internet för barn, COM(2012) 196 final |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Europeisk strategi för ett bättre internet för barn, COM(2012) 196 final

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för en inre digital marknad i Europa, COM(2015) 192 final |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för en inre digital marknad i Europa, COM(2015) 192 final

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Onlineplattformar och den digitala inre marknaden. Möjligheter och utmaningar för Europa, COM(2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Onlineplattformar och den digitala inre marknaden. Möjligheter och utmaningar för Europa, COM(2016) 288 final

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Hantering av olagligt innehåll online. Mot ett ökat ansvar för onlineplattformar, COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Hantering av olagligt innehåll online. Mot ett ökat ansvar för onlineplattformar, COM(2017) 555 final

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi, COM(2018) 236 final |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi, COM(2018) 236 final

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Artificiell intelligens för Europa, COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Artificiell intelligens för Europa, COM(2018) 237 final

| — | Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av meddelandet Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi, COM(2018) 794 final |
| --- | --- |

—

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av meddelandet Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi, COM(2018) 794 final

Gemensamma meddelanden från Europeiska kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik

| — | Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Åtgärdsplan mot desinformation, JOIN(2018) 36 final |
| --- | --- |

—

Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Åtgärdsplan mot desinformation, JOIN(2018) 36 final

| — | Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Lägesrapport om åtgärdsplanen mot desinformation, JOIN(2019) 12 final |
| --- | --- |

—

Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Lägesrapport om åtgärdsplanen mot desinformation, JOIN(2019) 12 final

| — | Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, JOIN (2020) 5 final |
| --- | --- |

—

Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, JOIN (2020) 5 final

Andra studier och rapporter

Mapping of media literacy practices and actions in EU-28 (Europeiska audiovisuella observationsorganet, 2016)

Towards European Media Sovereignty. An Industrial Media Strategy to Leverage Data, Algorithms and Artificial Intelligence (Guillaume Klossa, 2019)

Report of the activities carried out to assist the European Commission in the intermediate monitoring of the Code of Practice on Disinformation (Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster, 2019)

Implementation of the revised AVMS Directive (Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster, 2019)

Falling behind: How social media companies are failing to combat inauthentic behaviour online (Nato Strategic Communications Centre of Excellence, 2019)

Study on media literacy and online empowerment issues raised by algorithm-driven media services (SMART 2017/0081) (RAND Europe och Open Evidence, 2019)

ERGA Report on disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice (2020)

---

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/29

---

Meddelande till vissa personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2020/C 193/07)

Följande information lämnas för kännedom till Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr 4), Aleksandr Viktorovich VITKO (nr 19), Vladislav Yurievich SURKOV (nr 29), Dmitry Nikolayevich KOZAK (nr 34), Sergei Ivanovich NEVEROV (nr 40), Sergey Gennadevich TSYPLAKOV (nr 47), Rashid Gumarovich NURGALIEV (nr 76), Vladimir ANTYUFEYEV (nr 87), Andrey Yurevich PINCHUK (nr 100), Viktor Petrovich VODOLATSKY (nr 109), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr 131), Ekaterina Vladimirovna GOGIASHVILI (nr 141), Zaur Raufovich ISMAILOV (nr 146), Konstantin Mikhailovich BAKHAREV (nr 153), Dmitry Anatolievich BELIK (nr 154), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (nr 158), Evgeniy Petrovich GRABCHAK (nr 159), och Crimean Republican Enterprise ”Azov distillery plant” (nr 17) och Federal state budget institution for science and research ”All- Russia national scientific research institute for wine growing and wine making ’Magarach’ Russian Academy of Sciences” (nr 19), vilka är uppförda på förteckningen i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1) och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (2) om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Rådet överväger att upprätthålla de restriktiva åtgärderna mot de ovannämnda personerna och enheterna med nya redogörelser för skälen. Dessa personer och enheter informeras härmed om att de före den 16 juni 2020 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till de avsedda redogörelserna för skälen för uppförande på förteckningarna. Begäran ska skickas till följande adress:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

---

Europeiska kommissionen

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/30

---

Eurons växelkurs (1)

8 juni 2020

(2020/C 193/08)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1285 |
| JPY | japansk yen | 123,41 |
| DKK | dansk krona | 7,4555 |
| GBP | pund sterling | 0,89173 |
| SEK | svensk krona | 10,3978 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0861 |
| ISK | isländsk krona | 149,50 |
| NOK | norsk krona | 10,4603 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,585 |
| HUF | ungersk forint | 344,16 |
| PLN | polsk zloty | 4,4333 |
| RON | rumänsk leu | 4,8359 |
| TRY | turkisk lira | 7,6574 |
| AUD | australisk dollar | 1,6156 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5126 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7460 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7291 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5700 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 353,20 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,9799 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9836 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5650 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 815,42 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8159 |
| PHP | filippinsk peso | 56,301 |
| RUB | rysk rubel | 77,0563 |
| THB | thailändsk baht | 35,474 |
| BRL | brasiliansk real | 5,5702 |
| MXN | mexikansk peso | 24,3220 |
| INR | indisk rupie | 85,2410 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1285

JPY

japansk yen

123,41

DKK

dansk krona

7,4555

GBP

pund sterling

0,89173

SEK

svensk krona

10,3978

CHF

schweizisk franc

1,0861

ISK

isländsk krona

149,50

NOK

norsk krona

10,4603

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,585

HUF

ungersk forint

344,16

PLN

polsk zloty

4,4333

RON

rumänsk leu

4,8359

TRY

turkisk lira

7,6574

AUD

australisk dollar

1,6156

CAD

kanadensisk dollar

1,5126

HKD

Hongkongdollar

8,7460

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7291

SGD

singaporiansk dollar

1,5700

KRW

sydkoreansk won

1 353,20

ZAR

sydafrikansk rand

18,9799

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9836

HRK

kroatisk kuna

7,5650

IDR

indonesisk rupiah

15 815,42

MYR

malaysisk ringgit

4,8159

PHP

filippinsk peso

56,301

RUB

rysk rubel

77,0563

THB

thailändsk baht

35,474

BRL

brasiliansk real

5,5702

MXN

mexikansk peso

24,3220

INR

indisk rupie

85,2410

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/31

---

Särskild rapport 13/2020

Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen

(2020/C 193/09)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport 13/2020, Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen, just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/32

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 193/10)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Colony Capital, Inc. (Colony Capital, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Colony Capital, Inc. (Colony Capital, Förenta staterna).

| — | Public Sector Pension Investment Board (PSP, Kanada). |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (PSP, Kanada).

| — | Next Generation Data Ltd (NGD, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Next Generation Data Ltd (NGD, Förenade kungariket).

Colony Capital och PSP förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela NGD.

2.

| — | Colony Capital: förvaltar en global portfölj bestående av bland annat investeringar i digital infrastruktur, inklusive mobilmaster, datacentraler, små mobila nätverk och fibernätverk. |
| --- | --- |

—

Colony Capital: förvaltar en global portfölj bestående av bland annat investeringar i digital infrastruktur, inklusive mobilmaster, datacentraler, små mobila nätverk och fibernätverk.

| — | PSP: förvaltning av pensionstillgångar för anställda inom den kanadensiska federala statsförvaltningen, försvarsmakten, Kanadas ridande polis och reservförband. |
| --- | --- |

—

PSP: förvaltning av pensionstillgångar för anställda inom den kanadensiska federala statsförvaltningen, försvarsmakten, Kanadas ridande polis och reservförband.

| — | NGD: Verksamt inom utformning, uppförande, drift och underhåll av datacentrallösningar i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

NGD: Verksamt inom utformning, uppförande, drift och underhåll av datacentrallösningar i Förenade kungariket.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/34

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 193/11)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”POULIGNY-SAINT-PIERRE”

EU-nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

SUB (X)
  SGB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Syndicat des Producteurs de Pouligny-Saint-Pierre |
| --- |
| Adress: Maison de l’Agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, Frankrike |
| Tfn +33 254375213 |
| Fax +33 254370421 |
| E-post: syndicataocpouligny@sfr.fr |

Syndicat des Producteurs de Pouligny-Saint-Pierre

Adress: Maison de l’Agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, Frankrike

Tfn +33 254375213

Fax +33 254370421

E-post: syndicataocpouligny@sfr.fr

Gruppen består av företag som producerar och bearbetar produkten och har därmed ett berättigat intresse att lämna in ansökan om ändring.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☒ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☒

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat: nationella krav, kontroll, kontaktuppgifter till gruppen och till medlemsstatens behöriga myndighet. |
| --- | --- |

☒

Annat: nationella krav, kontroll, kontaktuppgifter till gruppen och till medlemsstatens behöriga myndighet.

4.   Typ av ändring(ar)

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

5.1   Produktbeskrivning

Meningen

”’Pouligny-Saint-Pierre’ är en ost framställd uteslutande av getmjölk, formad som en stympad pyramid med kvadratisk botten, i en form med följande mått: nedre basen 6,5 cm, övre basen 2,5 cm.”

ersätts med följande:

”’Pouligny-Saint-Pierre’ är en ost som framställs uteslutande av obehandlad helfet getmjölk. Den är formad som en stympad pyramid med jämna kanter och kvadratisk bas.”

Kravet på att använda obehandlad och helfet mjölk stärker sambandet med det geografiska området genom att mjölkens inhemska bakterieflora bevaras. Beskrivningen av pyramiden kompletteras för att följa produktbeskrivningen. Uppgifterna om formens mått flyttas till avsnitt 5.3.4.

Följande mening:

”Den framställs främst av ostmassa med mjölksyrakultur.”

ändras på följande sätt:

”Den framställs av en ostmassa med mjölksyrakultur genom långsam koagulering och spontan avrinning.”

Ordet ”främst” stryks efter som det är missvisande, då ostmassan alltid är av typen mjölksyrakultur. Referensen till långsam koagulering flyttas hit från avsnittet ”Framställningsmetod” eftersom den inte ingår i produktbeskrivningen. Referensen till spontan avrinning motsvarar nuvarande praxis som bevarar strukturen i den mjölksyrade ostmassan.

Följande mening:

”Osten har en mjuk ostmassa, den är lätt salt och rå, och har en mögelbeläggning på ytan.”

ändras på följande sätt:

”Osten har en mjuk ostmassa med en lätt sälta. Den har en mögelbeläggning på ytan. Skorpan är räfflad, marmorerat benvit, men kan även skifta i blått.”

Beskrivningen av ostens utseende har förbättrats för att lyfta fram de särskilda egenskaperna. Den nya lydelsen ger en tydligare bild av ostens karakteristiska utseende.

Följande mening läggs till:

”Snittytan känns fast. Den är jämn, homogen och blank, vit, ibland med dragning åt benvit. Smaken är balanserad, utan överdriven sälta eller syrlighet.

Ostens arom domineras av en mjölkig, fermenterad karaktär med toner av get, svamp och hasselnöt.

Texturen är krämig och smältande.”

Beskrivningen av ostmassans utseende och produktens smak har förbättrats för att lyfta fram de särskilda egenskaperna. Den nya lydelsen ger en tydligare bild av ostens egenskaper.

Följande mening:

”Fetthalten ska uppgå till minst 45 % av torrsubstansen, och torrsubstansen ska utgöra minst 90 gram per ost.”

ersätts med följande:

”Osten tillverkas i två storlekar:

| — | ’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 250 gram och som har en total torrsubstanshalt på minst 90 gram per ost. |
| --- | --- |

—

’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 250 gram och som har en total torrsubstanshalt på minst 90 gram per ost.

| — | Liten (petit) ’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 150 gram och som har en total torrsubstanshalt på mellan 55 och 85 gram per ost. |
| --- | --- |

—

Liten (petit) ’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 150 gram och som har en total torrsubstanshalt på mellan 55 och 85 gram per ost.

Fetthalten ska vara minst 45 % av torrsubstansen.

Ostar med beteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’ presenteras och saluförs styckevis till slutkonsumenten.”

I enlighet med den nationella lagstiftningen som hänför sig till förordningarna (EG) nr 1107/96 och (EG) nr 1019/2009, produceras osten även i litet format, dvs. petit”Pouligny-Saint-Pierre”.

petit

”Pouligny-Saint-Pierre” kan alltså förekomma i två storlekar, och totalvikten för respektive format efter den minsta tillåtna mognadslagringen läggs till.

Genom att ange ostens vikt i torrsubstans och ange minsta tillåtna torrsubstanshalt i osten kan man undvika saluföring av ostar som är för små (på grund av fel vid formläggningen) eller har för hög vattenhalt (vilket kan bero på otillräcklig torkning eller på att man använt ostmassa med för hög vattenhalt).

Det läggs till att ostarna saluförs styckevis, dvs. hela, eftersom gruppen inte vill godkänna försäljning av delade ostar. Uppskärning av osten kan påverka dess organoleptiska egenskaper negativt (den kan härskna eller torka), i synnerhet på grund av ostens lilla format.

I det sammanfattande dokumentet ersätts följande meningar:

”Mjuk ost av helfet getmjölk, med tunn skorpa, lätt saltad, ej upphettad, med ytliga mögelstråk, i form av en stympad pyramid med fyrkantig botten.

Fetthalten ska uppgå till minst 45 % av torrsubstansen och utgöra minst 90 g per ost.”

med följande:

”’Pouligny-Saint-Pierre’ är en ost som framställs uteslutande av obehandlad helfet getmjölk. Den är formad som en stympad pyramid med jämna kanter och kvadratisk bas.

Den framställs av en ostmassa med mjölksyrakultur genom långsam koagulering och spontan avrinning.

Osten har en mjuk ostmassa med en lätt sälta. Den har en mögelbeläggning på ytan. Skorpan är räfflad, marmorerat benvit, men kan även skifta i blått.

Snittytan känns fast. Den är jämn, homogen och blank, vit, ibland med dragning åt benvit. Smaken är balanserad, utan överdriven sälta eller syrlighet.

Ostens arom domineras av en mjölkig, fermenterad karaktär med toner av get, svamp och hasselnöt.

Texturen är krämig och smältande.

Osten tillverkas i två storlekar:

| — | ’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 250 gram och som har en total torrsubstanshalt på minst 90 gram per ost. |
| --- | --- |

—

’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 250 gram och som har en total torrsubstanshalt på minst 90 gram per ost.

| — | Liten (petit) ’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 150 gram och som har en total torrsubstanshalt på mellan 55 och 85 gram per ost. |
| --- | --- |

—

Liten (petit) ’Pouligny-Saint-Pierre’, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 150 gram och som har en total torrsubstanshalt på mellan 55 och 85 gram per ost.

Fetthalten ska vara minst 45 % av torrsubstansen.

Ostar med beteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’ presenteras och saluförs styckevis till slutkonsumenten.”

5.2   Geografiskt område

Geografiskt område

I produktspecifikationen ersätts följande stycke:

”Produktionsområdet omfattar några kommuner i departementet Indre (arrondissementet Le Blanc), se kommunförteckning i artikel 1 i dekretet av den 29 december 1986.

Kantonen Bélâbre: kommunerna Mauvières och Saint-Hilaire-sur-Bénaize.

Kantonen Le Blanc: alla kommuner.

Kantonen Mézières-en-Brenne: kommunen Azay-le-Ferron.

Kantonen Tournon-Saint-Martin: alla kommuner.”

med följande:

”Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen ska ske inom det geografiska området, som består av följande kommuner i departementet Indre (departement 36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lynge, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles och Tournon-Saint-Martin.”

I det sammanfattande dokumentet ersätts följande stycke:

”22 kommuner i departementet Indre:

Cantons de Blanc och Tournon-Saint-Martin: Samtliga kommuner.

Kantonen Bélâbre: Kommunerna Mauvières och Saint-Hilaire-sur-Bénaize.

Kantonen Mézières-en-Brenne: Kommunen Azay-le-Ferron.”

med följande:

”Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen ska ske inom det geografiska området, som består av följande kommuner i departementet Indre (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles och Tournon-Saint-Martin.”

Jämfört med den tidigare produktspecifikationen, i vilken det geografiska området beskrevs med en förteckning över kantoner, beskrivs det geografiska området nu med en kommunförteckning, vilket ger en mer exakt beskrivning. Det innebär inte någon ändring av det geografiska området. Detsamma gäller det sammanfattande dokumentet.

5.3   Faktorer som bevisar att jordbruksprodukten kommer från det geografiska området

Faktorer som bevisar att jordbruksprodukten kommer från det geografiska området

Följande stycken:

”Mjölkproducenter, förädlingsanläggningar och lagringsanläggningar fyller i en ’lämplighetsförsäkran’, som registreras hos INAO och som ger detta institut möjlighet att identifiera samtliga aktörer. De ska ställa samtliga register och dokument som behövs för att kontrollera mjölkens och ostarnas ursprung, kvalitet och produktionsförhållanden till INAO:s förfogande.

Som ett led i kontrollen av egenskaperna hos en produkt med ursprungsbeteckning görs en analytisk och organoleptisk undersökning för att garantera produktens kvalitet och typiska egenskaper.”

ersätts med följande:

”4.1   Identifiering av aktörer

Varje aktör som är verksam under de produktionsvillkor som gäller för den skyddade ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’ ska fylla i en identifikationsdeklaration som lämnas till gruppen senast två månader innan verksamheten inleds, enligt den mall som godkänts av direktören för Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO).

4.2   Deklarationskrav

Följande deklarationer krävs för upplysning om och uppföljning av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen:

Varje år innan den 15 februari enligt en mall som godkänts av direktören för INAO:

| — | Varje producerande gårdsföretag, varje bearbetningsföretag och varje mognadslagringsföretag ska till gruppen lämna in en årlig deklaration om produktion per månad av ’Pouligny-Saint-Pierre’ under föregående år. |
| --- | --- |

—

Varje producerande gårdsföretag, varje bearbetningsföretag och varje mognadslagringsföretag ska till gruppen lämna in en årlig deklaration om produktion per månad av ’Pouligny-Saint-Pierre’ under föregående år.

| — | Företag som använder ensilage till andra djurbesättningar än getbesättningen ska till gruppen lämna in en årlig deklaration om förekomsten av ensilage. |
| --- | --- |

—

Företag som använder ensilage till andra djurbesättningar än getbesättningen ska till gruppen lämna in en årlig deklaration om förekomsten av ensilage.

| — | Varje bearbetningsföretag och lagringsföretag ska till gruppen lämna en förteckning över alla sina getmjölksproducenter och gårdsproducenter samt ange deras namn och adresser och kvantiteter insamlad mjölk. |
| --- | --- |

—

Varje bearbetningsföretag och lagringsföretag ska till gruppen lämna en förteckning över alla sina getmjölksproducenter och gårdsproducenter samt ange deras namn och adresser och kvantiteter insamlad mjölk.

4.3   Register

4.3.1   Spårbarhet

Följande uppgifter ska registreras i handlingar som hör till varje enskild aktör:

| | Mjölkproducenter:






  — | Volym mjölk per vecka som är avsedd att bearbetas till ’Pouligny-Saint-Pierre’. |
| --- | --- | --- |

Mjölkproducenter:

—

Volym mjölk per vecka som är avsedd att bearbetas till ’Pouligny-Saint-Pierre’.

| | Bearbetningsföretag:






  — | Volym mjölk som samlas in vid varje runda. |
| --- | --- | --- |

Bearbetningsföretag:

—

Volym mjölk som samlas in vid varje runda.

| — | Kvantitet mjölk som bearbetas till ’Pouligny-Saint-Pierre’ per tillverkningsdag. |
| --- | --- |

—

Kvantitet mjölk som bearbetas till ’Pouligny-Saint-Pierre’ per tillverkningsdag.

| — | Antal producerade ostar som är avsedda att omfattas av ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’ per tillverkningsdag. |
| --- | --- |

—

Antal producerade ostar som är avsedda att omfattas av ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’ per tillverkningsdag.

| — | Antal nedklassade ostar. |
| --- | --- |

—

Antal nedklassade ostar.

| — | Antal ostar som saluförs med ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’. |
| --- | --- |

—

Antal ostar som saluförs med ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’.

| | Mognadslagringsföretag:






  — | Kvantitet ost som köpts in för mognadslagring för att omfattas av ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’, samt ostarnas härkomst. |
| --- | --- | --- |

Mognadslagringsföretag:

—

Kvantitet ost som köpts in för mognadslagring för att omfattas av ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’, samt ostarnas härkomst.

| — | Antal ostar med beteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’ som mognadslagrats och förpackats. |
| --- | --- |

—

Antal ostar med beteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’ som mognadslagrats och förpackats.

| — | Antal nedklassade ostar. |
| --- | --- |

—

Antal nedklassade ostar.

| — | Antal ostar som saluförs med ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’. |
| --- | --- |

—

Antal ostar som saluförs med ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’.

Dessa uppgifter ska åtföljas av partinummer som gör det möjligt att identifiera och spåra mjölk och ost som ska omfattas av ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’.

4.3.2   Kontroll av efterlevnaden av produktionsvillkoren

Mjölkproducenter ska hålla dokumentation tillgänglig för kontrollorganen som visar följande:

| — | Jordbruksföretagets geografiska läge och olika jordbrukslotter. |
| --- | --- |

—

Jordbruksföretagets geografiska läge och olika jordbrukslotter.

| — | Hur stor areal naturliga betesvallar eller växtföljdsvallar som används till grovfoder för utfodring av getterna, samt arealen spannmål, proteinväxter och oljeväxter som används till detta. |
| --- | --- |

—

Hur stor areal naturliga betesvallar eller växtföljdsvallar som används till grovfoder för utfodring av getterna, samt arealen spannmål, proteinväxter och oljeväxter som används till detta.

| — | Arealen naturliga betesvallar eller växtföljdsvallar, spannmål, proteinväxter och oljeväxter som är avsedda för utfodring av samtliga djur på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

—

Arealen naturliga betesvallar eller växtföljdsvallar, spannmål, proteinväxter och oljeväxter som är avsedda för utfodring av samtliga djur på jordbruksföretaget.

| — | Den årliga djurtätheten i getbesättningen på jordbruksföretaget eller den sammanlagda djurtätheten om jordbruksföretaget har flera djurbesättningar. |
| --- | --- |

—

Den årliga djurtätheten i getbesättningen på jordbruksföretaget eller den sammanlagda djurtätheten om jordbruksföretaget har flera djurbesättningar.

| — | Ursprung, art och kvantitet inköpt foder till getbesättningen. |
| --- | --- |

—

Ursprung, art och kvantitet inköpt foder till getbesättningen.

| — | Skötsel av getbesättningen. |
| --- | --- |

—

Skötsel av getbesättningen.

| — | De årliga fodermängder som ges till getbesättningen. |
| --- | --- |

—

De årliga fodermängder som ges till getbesättningen.

Bearbetningsföretag och mognadslagringsföretag ska hålla dokumentation tillgänglig för kontrollorganen som visar följande:

| — | Att de villkor för tillverkningen som anges i avsnitt 5 följs. |
| --- | --- |

—

Att de villkor för tillverkningen som anges i avsnitt 5 följs.

| — | Registerhållningen i ysteriet. |
| --- | --- |

—

Registerhållningen i ysteriet.

Dokumenten ska uppdateras minst en gång om dagen.

Gårdsproducenter som säljer sin ost direkt och gårdsproducenter som levererar till mogningsmästare ska beskriva sin process för bearbetning och registrera alla avvikelser.

4.4   Produktkontroller

Som ett led i kontrollen av egenskaperna hos en produkt med ursprungsbeteckning görs en analytisk och organoleptisk undersökning genom stickprov för att garantera produktens kvalitet och typiska egenskaper.”

Lämplighetsförsäkran ersätts av en identifikationsdeklaration som gör det möjligt att identifiera de producenter som önskar omfattas av beteckningen.

Det görs ett tillägg om deklarationskrav för aktörerna. Dessa ändringar är kopplade till ändringar av nationella lagar och regler. Bland annat föreskrivs en identifiering av aktörerna för att de ska kunna erhålla ett godkännande enligt vilket deras förmåga att uppfylla kraven i produktspecifikationen erkänns, liksom de deklarationer som krävs för upplysning om samt uppföljning och kontroll av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen.

5.4   Beskrivning av framställningsmetoden

Beskrivning av framställningsmetoden

Den produktspecifikation som registrerades enligt förordningarna (EG) nr 1107/96 och (EG) nr 1019/2009 innehöll inga regler angående mjölkproduktionen. Dessa fastställs därför i enlighet med producenternas aktuella praxis.

Följande stycken läggs till:

”5.1   Skötsel av djurbesättningen

Med getbesättning avses alla getter som killat minst en gång.

Mjölken som används för osttillverkning kommer från getbesättningar av raserna alpine, saanen och poitevine, eller korsningar mellan dessa raser.

Högsta djurtäthet är

| — | tio getter per hektar som faktiskt används som betesmark och/eller till produktion av grovfoder, spannmål, proteinväxter och oljeväxter för utfodring av getterna för de jordbruksföretag som är specialiserade på getter, |
| --- | --- |

—

tio getter per hektar som faktiskt används som betesmark och/eller till produktion av grovfoder, spannmål, proteinväxter och oljeväxter för utfodring av getterna för de jordbruksföretag som är specialiserade på getter,

| — | 1,5 djurenheter per hektar som faktiskt används som betesmark och/eller till produktion av grovfoder, spannmål, proteinväxter och oljeväxter för utfodring av de berörda djurbesättningarna för övriga jordbruksföretag som har fler besättningar av idisslare. |
| --- | --- |

—

1,5 djurenheter per hektar som faktiskt används som betesmark och/eller till produktion av grovfoder, spannmål, proteinväxter och oljeväxter för utfodring av de berörda djurbesättningarna för övriga jordbruksföretag som har fler besättningar av idisslare.

Varje get ska förfoga över minst 1,5 m2 liggyta, och högst tre getter per löpmeter foderhäck är tillåtet.

Det är tillåtet att låta getterna killa utanför den normala säsongen.”

Bestämmelser angående vilka raser som får användas liksom skötsel av getter läggs till (högsta djurtäthet, minsta yta per get, möjlighet att låta getterna killa utanför säsong).

Följande stycken läggs till:

”5.2   Utfodring av djuren

System med utfodring enbart med halm och kraftfoder är förbjudna.

5.2.1   Grovfoder

Grovfoder är getbesättningens basföda. Den årliga foderransonen ska bestå av minst 660 kilo grovfoder räknat som torrsubstans per mjölkget.

Grovfodret utgörs av bete, slåtter, hö eller torkat hö.

Tillåtna grovfoder är

| — | gräs, hö, rundbalat hö, konserverat hö från naturlig betesvall eller växtföljdsvall, |
| --- | --- |

—

gräs, hö, rundbalat hö, konserverat hö från naturlig betesvall eller växtföljdsvall,

| — | odlade ettåriga foderväxter, |
| --- | --- |

—

odlade ettåriga foderväxter,

| — | halm från spannmål, baljväxter eller proteinväxter, |
| --- | --- |

—

halm från spannmål, baljväxter eller proteinväxter,

| — | slåttergräs som skördats på korrekt sätt, som distribueras snabbt och äts upp inom 24 timmar – allt som inte är uppätet efter 24 timmar ska tas bort från foderhäckarna, |
| --- | --- |

—

slåttergräs som skördats på korrekt sätt, som distribueras snabbt och äts upp inom 24 timmar – allt som inte är uppätet efter 24 timmar ska tas bort från foderhäckarna,

| — | rötter och knölar, |
| --- | --- |

—

rötter och knölar,

| — | torkat grovfoder: lusern, |
| --- | --- |

—

torkat grovfoder: lusern,

| — | hela plantor av majs. |
| --- | --- |

—

hela plantor av majs.

Andelen torkad lusern får inte överstiga 12 % av den totala årliga foderransonen, dvs. 132 kilo torrsubstans per mjölkget.

Ströhalmen ingår inte i foderransonen.

Rundbalat gräs får ingå i getternas foder, med högst ett (1) kilo torrsubstans per dag och mjölkget, under förutsättning att det innehåller minst 60 % torrsubstans och kommer från den första slåttern av foderarealerna.

Gräsensilage och majsensilage är förbjudet som foder till getbesättningen. Om man på jordbruksföretaget använder ensilage till andra djurbesättningar än getter ska ensilaget förvaras på en plats dit getterna normalt inte går, och avskilt från de foder som ska ingå i getternas foderranson.

5.2.2   Kompletterande foder

Kompletterande foder får utgöra högst 40 % av mjölkgetternas foder, dvs. inte mer än 440 kilo räknat som torrsubstans per år och get.

Som kompletterande foder räknas spannmål, proteinväxter, oljeväxter, kraftfoder och foderkakor.

Kompletterande foder får bestå av

| — | obearbetade, valsade eller krossade korn från spannmål, |
| --- | --- |

—

obearbetade, valsade eller krossade korn från spannmål,

| — | obearbetade, valsade, krossade eller extruderade korn från oljeväxter, |
| --- | --- |

—

obearbetade, valsade, krossade eller extruderade korn från oljeväxter,

| — | obearbetade, valsade eller krossade korn från proteinväxter, |
| --- | --- |

—

obearbetade, valsade eller krossade korn från proteinväxter,

| — | korn och derivatprodukter från bearbetning av spannmål, |
| --- | --- |

—

korn och derivatprodukter från bearbetning av spannmål,

| — | korn och derivatprodukter från bearbetning av olje- och proteinväxter, genom garvning med essentiella oljor och växtextrakt: foderkakor och sojaolja, ärtor, åkerbönor, lupin, lin, raps, solrosor, vicker, |
| --- | --- |

—

korn och derivatprodukter från bearbetning av olje- och proteinväxter, genom garvning med essentiella oljor och växtextrakt: foderkakor och sojaolja, ärtor, åkerbönor, lupin, lin, raps, solrosor, vicker,

| — | produkter från sockerframställning: torkad betmassa, flytande melass från sockerrör eller sockerbeta, |
| --- | --- |

—

produkter från sockerframställning: torkad betmassa, flytande melass från sockerrör eller sockerbeta,

| — | frukt, |
| --- | --- |

—

frukt,

| — | mineraler, spårämnen, vitaminer, aromatiska ämnen och aptitretande ämnen. |
| --- | --- |

—

mineraler, spårämnen, vitaminer, aromatiska ämnen och aptitretande ämnen.

Det är tillåtet att använda vassle vid utfodring av besättningen inom det geografiska området, men denna tas inte med vid beräkningen av foderransonen.”

Förteckningar över tillåtna grovfoder och kompletterande foder fastställs för att begränsa vilka foder som ges och underlätta kontroller, men också för att förbjuda foder som kan ha en negativ inverkan på ostens organoleptiska egenskaper. Mångfalden av olika foder som ges till getterna bidrar tillsammans med förbudet mot att använda ensilage och begränsningen av rundbalat gräs och torkat foder till de organoleptiska egenskaper som kännetecknar ”Pouligny-Saint-Pierre”.

Följande stycke läggs till:

”5.2.3   Fodrets ursprung

Allt grovfoder som ges till getbesättningen, utom torkad lusern, ska komma från det geografiska området.

Kompletterande foder som produceras inom det geografiska området ska utgöra minst 15 % av mjölkgetternas årliga foderranson, dvs. minst 165 kilo torrsubstans eller 195 kilo brutto.

Det foder som produceras inom det geografiska området (grovfoder + kompletterande foder) ska utgöra minst 75 % av besättningens totala årliga foderranson.”

Reglerna om fodrets ursprung införs i produktspecifikationen för att stärka sambandet mellan produkten och det geografiska området. Eftersom det inom det geografiska området inte finns tillräckliga jordbruksresurser för att tillgodose getbesättningarnas hela foderbehov, ska det foder som produceras inom det geografiska området (grovfoder + kompletterande foder) utgöra minst 75 % av besättningens totala årliga foderranson.

Följande stycke läggs till:

”5.2.4   Andra bestämmelser om foder

I djurens foder får det uteslutande förekomma växter, samprodukter och kompletterande foder från produkter som inte är genetiskt modifierade. Genmodifierade grödor får inte planteras på någon areal i ett jordbruksföretag som framställer mjölk som ska bearbetas till ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’. Detta förbud omfattar alla växtarter som kan komma att användas som foder till jordbruksföretagets djur och alla sorters grödor som skulle kunna kontaminera dem.”

Foder som framställts av genetiskt modifierade organismer förbjuds för att bevara produktens traditionella karaktär.

Följande stycke läggs till:

”5.2.5   Gödsling av betesmarker:

Endast följande organiska material är tillåtna: fastgödsel, komposterad fastgödsel, flytgödsel, urin av jordbruksursprung från nötkreatur, får, getter, hästar, fjäderfä och svin, samt biprodukter från ysteri och mejeri.”

Tillförseln av organiska material kan ändra sammansättningen av betesmarkernas flora. Genom att reglera detta kan man därför bevara en naturlig diversifierad flora och bevara sambandet med det geografiska området.

Förteckningar över tillåtna grovfoder och kompletterande foder fastställs för att begränsa vilka foder som ges och underlätta kontroller, men också för att förbjuda foder som kan ha en negativ inverkan på ostens organoleptiska egenskaper.

I det sammanfattande dokumentet läggs följande meningar till:

”För att garantera en nära koppling mellan trakten och produkten ska minst 75 % av getternas totala årliga foderranson, uttryckt i torrsubstans, produceras i det geografiska området. I det geografiska området finns nämligen inte tillräckliga jordbruksresurser för att tillgodose getbesättningarnas hela foderbehov.

Den sammanlagda årliga foderransonen per mjölkget ska bestå av minst 660 kilo torrsubstans grovfoder, som kan utgöras av bete, slåtter, hö, torkat foder (endast lusern, och högst 132 kilo torrsubstans per år) eller rundbalat gräs, av vilket högst ett (1) kilo torrsubstans per dag och mjölkget får ges, under förutsättning att det innehåller minst 60 % torrsubstans och kommer från den första slåttern av foderarealerna. Tillåtna foder anges i en förteckning.

Gräsensilage och majsensilage är förbjudet som foder till mjölkgetter.

Kompletterande foder får utgöra högst 40 % av mjölkgetternas foder, dvs. inte mer än 440 kilo räknat som torrsubstans per år och get.

Kompletterande foder som produceras inom det geografiska området ska utgöra minst 15 % av mjölkgetternas årliga foderranson, dvs. minst 165 kilo torrsubstans.

Tillåtna kompletterande foder anges i en förteckning.

I mjölkgetternas foder får det uteslutande förekomma växter, samprodukter och kompletterande foder från produkter som inte är genetiskt modifierade. Genmodifierade grödor får inte planteras på någon areal i ett jordbruksföretag som framställer mjölk som ska bearbetas till ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Pouligny-Saint-Pierre’.”

Följande stycke läggs till:

”5.3   Osttillverkning:

5.3.1   Insamling av mjölk

Den mjölk som används vid framställning av ’Pouligny-Saint-Pierre’ är helfet getmjölk som varken är pastöriserad eller homogeniserad.

Getmjölken genomgår ingen behandling, och ingenting får tillsättas eller avlägsnas, utöver följande:

| — | Mjölken kyls till en temperatur som gynnar hållbarheten. |
| --- | --- |

—

Mjölken kyls till en temperatur som gynnar hållbarheten.

| — | Mjölken filtreras för avlägsnade av makroskopiska föroreningar. |
| --- | --- |

—

Mjölken filtreras för avlägsnade av makroskopiska föroreningar.

Den getmjölk som används till

| — | gårdsproducerad ’Pouligny-Saint-Pierre’ och petit ’Pouligny-Saint-Pierre’ (fermier) ska komma från högst två på varandra följande mjölkningar under en produktionsdag, |
| --- | --- |

—

gårdsproducerad ’Pouligny-Saint-Pierre’ och petit ’Pouligny-Saint-Pierre’ (fermier) ska komma från högst två på varandra följande mjölkningar under en produktionsdag,

| — | mejeriproducerad ’Pouligny-Saint-Pierre’ och petit ’Pouligny-Saint-Pierre’ (laitier) ska komma från högst fyra på varandra följande mjölkningar under två produktionsdagar. |
| --- | --- |

—

mejeriproducerad ’Pouligny-Saint-Pierre’ och petit ’Pouligny-Saint-Pierre’ (laitier) ska komma från högst fyra på varandra följande mjölkningar under två produktionsdagar.

Under de tre sista månaderna av laktationsperioden är det tillåtet att bara mjölka en gång om dagen.”

Bestämmelser om förvaring av mjölken på gården läggs till för att bevara mjölkens kvalitet och begränsa tillväxten av psykotrofa mikroorganismer som kan begränsa tillväxten av mjölkens naturliga bakterieflora. Fysiska behandlingar av mjölken får enbart vara sådana som inte påverkar mjölkens kvalitet.

Det är obligatoriskt att använda obehandlad mjölk vid tillverkningen för att bevara mjölkens kvaliteter, bland annat de organoleptiska, och den ursprungliga bakteriefloran och därmed stärka sambandet med området.

Följande stycke läggs till:

”5.3.2   Behandling av mjölken

Mjölken ska användas obehandlad. Om det behövs får den värmas upp till högst 22 °C före löpläggningen.

Mjölken ympas med en mjölksyrakultur från mjölk eller vassle från en tidigare ystning för att främja mogningen.

Beredningen och mogningen av mjölken inför ystningen ska äga rum inom 24 timmar från den sista mjölkningen.”

Olika parametrar för beredning av mjölken läggs till för att undvika att en oönskad bakterieflora utvecklas som kan påverka mognadslagringen och det önskade utseendet negativt.”

Meningen

”Efter löpläggningen får mjölken koagulera i mellan 20 och 30 timmar beroende på årstid (långsam koagulering, delvis med mjölksyrakultur).”

ersätts med följande:

”5.3.3   Löpläggning och koagulering:

Koaguleringen ska pågå i minst 18 timmar räknat från löpläggningen.”

Den minsta koaguleringstiden minskas med två timmar (från 20 timmar till 18) för att anpassa beskrivningen av ystningsprocessen till verkligheten i produktionen, som av praktiska skäl brukar ske i en 24-timmarsrytm. Av samma skäl stryks den övre tidsgränsen på 30 timmar.

Följande mening läggs till:

”Löpläggningen sker med hjälp av löpe, vid en mjölktemperatur på mellan 18 och 22 °C.”

Parametrarna för löpläggning och koagulering läggs till för att anpassa dokumentet till aktuell praxis.

Följande mening läggs till:

”Föregående vassleavtappning är inte tillåtet.”

Föregående vassleavtappning leder till en destrukturering av ostmassan som inte är förenlig med beskrivningen av produkten.

Följande mening:

”När ostmassan spricker upp i små delar läggs den i formar för att erhålla en finkornig homogen massa.”

ersätts med följande:

”Det är tillåtet att bryta ostmassan grovt och vertikalt (i bitar på 100 x 100 mm).”

Grovbrytningen av ostmassan gör det lättare att styra ostmassans vattenhalt vid formläggningen.

Beskrivning av formen:

Följande mening:

”Formen har följande dimensioner: Den nedre basens sidor är 6,5 cm och den övre basens sidor är 2,5 cm.”

ersätts med följande:

”Minimiegenskaper för formarna till ’Pouligny-Saint-Pierre’ och petit ’Pouligny-Saint-Pierre’:

Lilla basens sidor: 30 × 30 mm.

Vinkeln mellan formens botten och sida ska vara mellan 102° och 107°.”

Formarnas dimensioner har inte ändrats men texten följer nu den nationella lagstiftningen som hänför sig till förordningarna (EG) nr1107/96 och (EG) nr 1019/2009. Dimensionerna beskrivs på ett annat sätt för att ge en mer exakt beskrivning av formens, och därmed ostens, pyramidform. Dessa målvärden gäller ”Pouligny-Saint-Pierre” i båda formaten.

Följande stycke läggs till:

”5.3.4   Formläggning, avrinning, saltning:

De enda redskap som är tillåtna vid fyllning av formarna är slevar eller motsvarande redskap som rymmer mindre än två liter.”

De enda redskap som är tillåtna vid fyllning av formarna är slevar eller motsvarande redskap som rymmer mindre än två liter, detta för att bevara den traditionella karaktären i faserna formläggning och saltning, och för att bevara ostmassans struktur.

Följande meningar:

”Överdelen på den stympade pyramiden får inte uppvisa några sprickor, hål eller ojämnheter. Ostmassan ligger kvar i formarna i ungefär 24–36 timmar innan den tas ur formarna och saltas.”

ersätts med följande:

”Enkla eller multipla formar och formar i flera våningar är tillåtna.

Efter formläggningen jämnas ostmassan ut genom att formarna fylls på med ostmassa från samma tillverkningsdag och ostarnas basyta slätas ut med en skrapa eller spatel.

Avrinningen sker spontant. Den varar i 24–48 timmar efter formläggningens början. Temperaturen i lokalen ska vara mellan 18 och 24 °C.”

För att bevara den traditionella karaktären i fasen formläggning beskrivs tekniken mer ingående.

Dessutom fastställs avrinningstiden till högst 48 timmar i stället för 36 timmar för att anpassa beskrivningen av ystningsprocessen till verkligheten i produktionen, som av praktiska skäl brukar ske i en 24-timmarsrytm.

Följande mening läggs till:

”Med undantag för den stora basen som kan saltas direkt efter utjämningen av ostmassan, torrsaltas ostarna inom 12 timmar efter det att de tagits ur formarna.”

Den saltningsteknik som är praxis bland tillverkarna läggs till.

Följande mening läggs till:

”5.3.5   Torkning:

Efter saltning genomgår ostarna en torkningsfas som varar mellan 24 och 96 timmar, i en lokal där temperaturen är mellan 12 och 16 °C och den relativa luftfuktigheten mellan 75 och 95 %.”

Torkningsfasen beskrivs inte i den produktspecifikation som registrerats i enlighet med förordningarna (EG) nr 1107/96 och (EG) nr 1019/2009. Det läggs därför till att ostarna ska genomgå en torkningsfas, i enlighet med praxis och med beaktande av den betydelse detta har för produktens slutliga organoleptiska egenskaper.

Följande text:

”Vid en temperatur som medger en naturlig mogning.”

ersätts med följande:

”5.3.6   Mognadslagring:

Mognadslagring ska ske i ett annat torkningsrum än torkningen. Temperaturen i det torkningsrum där ostarna mognadslagras ska vara mellan 9 och 16 °C och den relativa luftfuktigheten mellan 75 och 95 %.

Ostar som produceras på gårdar och samlas in av mogningsmästare ska förvaras och transporteras innan saltning i en temperatur på mellan 7 och 10 °C. Insamling av ostar ska ske inom 72 timmar efter avslutad avrinning.

När ostarna tas ut från torkningsrummet ska de ha bildat en skorpa med en ytbeläggning av mögel som är tydligt synlig med blotta ögat.”

Villkoren för mognadslagring i torkningsrum läggs till för att beskriva aktuell praxis.

Följande mening:

”Mognadslagringen ska vara minst 10 dagar och äga rum inom det geografiska området.”

ersätts med följande:

”’Pouligny-Saint-Pierre’ tas ut från torkningsrummet tidigast den tionde dagen efter löpläggningen och får saluföras tidigast den elfte dagen efter löpläggningen.

Den lilla varianten av ’Pouligny-Saint-Pierre’ tas ut från torkningsrummet tidigast den nionde dagen efter löpläggningen och får saluföras tidigast den tionde dagen efter löpläggningen.”

För att underlätta kontroll anges att mognadslagringstiden räknas från löpläggningsdagen.

Mognadslagringstiden minskas med en dag för ”Pouligny-Saint-Pierre” i det lilla formatet, eftersom den mindre storleken gör att den mognar snabbare.

Det läggs till att ostarna får saluföras tidigast dagen efter den minsta mognadslagringstiden har löpt ut, för att garantera att ostarna har det utseende som föreskrivs.

Följande mening:

”Konservering i förändrad atmosfär av färskost eller ost under mognadslagring är inte tillåten.”

ändras på följande sätt:

”Konservering i modifierad atmosfär av färskost, ost under mognadslagring eller mognadslagrad ost är inte tillåten.”

Det läggs till att förbudet mot konservering i modifierad atmosfär även gäller mognadslagrade ostar, för att bevara deras organoleptiska egenskaper.

5.5   Samband

Samband

Avsnittet om sambandet med det geografiska området har skrivits om helt för att ge en tydligare beskrivning av sambandet mellan ”Pouligny-Saint-Pierre” och det geografiska området, utan att själva sambandet i grunden har ändrats. Framför allt beskrivs villkoren för mjölkproduktionen, som gör det möjligt att använda obehandlad mjölk som är lämplig för ostframställning och för vilken det krävs ett särskilt kunnande, samt villkoren för mognadslagring. I punkten ”Specifika uppgifter om det geografiska området” beskrivs de naturliga faktorerna i det geografiska området samt de mänskliga faktorerna som tillsammans skapar det historiska sammanhanget. Dessutom betonas det särskilda kunnandet. I punkten ”Produktens särskilda egenskaper” framhålls vissa delar som har lagts till i produktbeskrivningen. I punkten ”Samband” förklaras slutligen samverkan mellan de naturliga och mänskliga faktorerna och produkten. Hänvisningen till den vita färgen på saltet som används vid insaltningen stryks då den inte finns i produktspecifikationen.

Ändringen görs även i det sammanfattande dokumentet.

5.6   Uppgifter om märkning

Uppgifter om märkning

Följande meningar läggs till:

”Märkningen kan även ange namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen, följt av termen petit (liten) för ostar i det mindre formatet enligt definitionen i punkt 2.

Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar och termen ovan, får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.

Det är obligatoriskt att anbringa Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning.”

Avsnittet om märkning har uppdaterats för att beakta utvecklingen av nationell och europeisk lagstiftning.

I det sammanfattande dokumentet läggs följande meningar till:

”Märkningen kan även ange namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen, följt av termen petit (liten) för ostar i det format som definieras i punkt 2.

Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar och termen ovan, får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.

Det är obligatoriskt att anbringa Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning.”

5.7   Andra ändringar

Andra ändringar

Adressen till den behöriga myndigheten i medlemsstaten uppdateras.

Under rubriken ”Hänvisningar till kontrollorgan” uppdateras namnet på och kontaktuppgifterna för de offentliga organen. Under denna rubrik anges kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike, nämligen Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). En uppgift läggs dessutom till om att certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter finns på INAO:s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Under rubriken ”Nationella krav” läggs en tabell till med de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras och metoden för att bedöma dem.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”POULIGNY-SAINT-PIERRE”

”POULIGNY-SAINT-PIERRE”

EU-nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

EU-nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

SUB (X) SGB ( )

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn på SUB

Namn på SUB

”Pouligny-Saint-Pierre”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp [se bilaga XI]

Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Pouligny-Saint-Pierre” är en ost som framställs uteslutande av obehandlad helfet getmjölk. Den är formad som en stympad pyramid med jämna kanter och kvadratisk bas. Den framställs av en ostmassa med mjölksyrakultur genom långsam koagulering och spontan avrinning. Osten har en mjuk ostmassa med en lätt sälta.

Den har en mögelbeläggning på ytan. Skorpan är räfflad, marmorerat benvit, men kan även skifta i blått.

Snittytan känns fast. Den är jämn, homogen och blank, vit, ibland med dragning åt benvit. Texturen är krämig och smältande.

Smaken är balanserad, utan överdriven sälta eller syrlighet. Ostens arom domineras av en mjölkig, fermenterad karaktär med toner av get, svamp och hasselnöt.

Osten tillverkas i två storlekar:

| — | ”Pouligny-Saint-Pierre”, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 250 gram och som har en total torrsubstanshalt på minst 90 gram per ost. |
| --- | --- |

—

”Pouligny-Saint-Pierre”, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 250 gram och som har en total torrsubstanshalt på minst 90 gram per ost.

| — | Liten (petit) ”Pouligny-Saint-Pierre”, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 150 gram och som har en total torrsubstanshalt på mellan 55 och 85 gram per ost. |
| --- | --- |

—

Liten (petit) ”Pouligny-Saint-Pierre”, som efter den kortaste tillåtna mognadslagringen väger minst 150 gram och som har en total torrsubstanshalt på mellan 55 och 85 gram per ost.

petit

Fetthalten ska vara minst 45 % av torrsubstansen.

”Pouligny-Saint-Pierre” tas ut från torkningsrummet tidigast den tionde dagen efter löpläggningen och får saluföras tidigast den elfte dagen efter löpläggningen.

Den lilla varianten av ”Pouligny-Saint-Pierre” tas ut från torkningsrummet tidigast den nionde dagen efter löpläggningen och får saluföras tidigast den tionde dagen efter löpläggningen.

Ostarna presenteras och saluförs styckevis till slutkonsumenten.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

För att garantera en nära koppling mellan trakten och produkten ska minst 75 % av getternas totala årliga foderranson, uttryckt i torrsubstans, produceras i det geografiska området. I det geografiska området finns nämligen inte tillräckliga jordbruksresurser för att tillgodose getbesättningarnas hela foderbehov.

Den totala årliga foderransonen per mjölkget ska bestå av minst 660 kilo torrsubstans grovfoder, som kan utgöras av bete, slåtter, hö, torkat foder (endast lusern, och högst 132 kilo torrsubstans per år) eller rundbalat gräs, av vilket högst ett (1) kilo torrsubstans per dag och mjölkget får ges, under förutsättning att det innehåller minst 60 % torrsubstans och kommer från den första slåttern av foderarealerna. Tillåtna foder anges i en förteckning.

Gräsensilage och majsensilage är förbjudet som foder till mjölkgetter.

Kompletterande foder får utgöra högst 40 % av mjölkgetternas foder, dvs. inte mer än 440 kilo räknat som torrsubstans per år och get.

Kompletterande foder som produceras inom det geografiska området ska utgöra minst 15 % av mjölkgetternas årliga foderranson, dvs. minst 165 kilo torrsubstans.

Tillåtna kompletterande foder anges i en förteckning.

I mjölkgetternas foder får det uteslutande förekomma växter, samprodukter och kompletterande foder från produkter som inte är genetiskt modifierade. Genmodifierade grödor får inte planteras på någon areal i ett jordbruksföretag som framställer mjölk som ska bearbetas till ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pouligny-Saint-Pierre”.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av ostarna ska äga rum inom det geografiska område som avgränsas i punkt 4.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Osten ska vara märkt med ursprungsbeteckningens namn ”Pouligny-Saint-Pierre” i feta bokstäver i en teckenstorlek som är minst två tredjedelar av märkningens största bokstäver. Märkningen kan även ange namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen, följt av termen petit (liten) för ostar i det format som definieras i punkt 2.

petit

Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar och termen ovan, får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.

Det är obligatoriskt att anbringa Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen ska ske inom det geografiska området, som består av följande kommuner i departementet Indre (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lynge, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles och Tournon-Saint-Martin.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

”Pouligny-Saint-Pierre” är en pyramidformad ost som tillverkas av obehandlad getmjölk. Den har en benvit räfflad skorpa som också kan skifta i blått. Den framställs genom långsam koagulering av ostmassa som ympats med en mjölksyrakultur från mjölk eller vassle från en tidigare ystning. Ostmassans smältande och krämiga textur och dess arom som domineras av fermenterade toner hänger samman med såväl reglerna för utfodring av getterna – vilka främjar foder som producerats i området – som de specifika yrkeskunskaperna hos ystarna och mogningsmästarna.

Det geografiska området ligger i den västra delen av departementet Indre, kring byn Pouligny-Saint-Pierre, och ingår helt i den regionala naturparken Brenne. Det är en mycket särpräglad region, som består av lerkalkplatåer från juratiden. Den avgränsas i norr av Brennes fuktiga områden och i sydväst av floden Creuses dalgång, som har ett varmare och torrare mikroklimat än omgivande trakter.

Klimatets och geologins särprägel har gynnat uppkomsten av en diversifierad flora bestående av körsbärslundar, hed- och ängsmark, doftande växter, taggbuskar, ek, esparsett och lusern.

Brenneområdets sand- och kalkrika jordar hyser naturliga ängar där gräset gror sent, medan sandjordarna i Creuses dalgång, som torkar upp på somrarna, snarare gynnar odling av vall som baseras på gräsväxter och baljväxter.

Dessa naturliga faktorer sammantagna utgör bakgrunden till varför invånarna under en viss tid började föda upp getter (fattigmans ko), som är robusta djur som inte kräver mycket.

Jordbruken som producerade getmjölk var från början mycket små, och varje jordbrukare tillverkade några ostar för det egna hushållets konsumtion. Efterhand började mogningsmästarna samla in ostar för att torka dem och sälja dem vidare på marknader i Paris, Limoges, Châteauroux, Blois och Lyon.

Med tiden strukturerades verksamheten – uppfödningarna växte och insamlingen av ostar som framställts av obehandlad mjölk med en mjölksyrakoagulerad ostmassa organiserades kring mogningsmästarna. ”Pouligny-Saint-Pierre” var den första getosten med kontrollerad ursprungsbeteckning som godkändes i Frankrike, 1972.

Än i dag utnyttjar getuppfödarna områdets resurser på bästa sätt för att utfodra getterna trots traktens ganska dåliga agronomiska förutsättningar. De har etablerat ett system för utfodring som förenar mångfalden i de naturresurser som finns (foderproduktion, betesmark, slåtter, odling av spannmål och baljväxter). Denna mångfald i kombination med dagens uppfödningsmetoder gör det lättare att styra kvaliteten på den mjölk som används (fetthalt, proteinhalt, naturlig bakterieflora i mjölken).

Osttillverkarna använder sig av specifika yrkeskunskaper inom osttillverkning med målet att framhäva kvaliteten i den mjölk som används, bland annat genom att bevara den lokala mikrobiologiska floran. Mogningsmästarna har yrkeskunskaper som gör att de behärskar bildandet av ytflora under noga fastställda förhållanden gällande temperatur, luftfuktighet och varaktighet.

Alla dessa mänskliga faktorer har alltså bevarats in i våra dagar i det geografiska området.

När det gäller de särskilda egenskaperna hos ”Pouligny-Saint-Pierre” är det en ost som framställs av obehandlad helfet getmjölk. Den är formad som en stympad pyramid med jämna kanter. Skorpan är räfflad, marmorerat benvit, men kan även skifta i blått. Smaken är balanserad, utan överdriven sälta eller syrlighet. Texturen är krämig och smältande. Ostens arom domineras av en mjölkig, fermenterad karaktär med toner av get, svamp och hasselnöt.

Sambandet mellan produktens särskilda egenskaper och de naturliga och mänskliga faktorerna i det geografiska området grundas främst på klimatet och geologin. I denna del av Brenne finns jordbruksmark som torkar ut på sommaren, där det bästa sättet att utnyttja resurserna länge har varit – och fortfarande är – att producera det grovfoder som än i dag utgör basen i den varierande utfodringen av getterna vilkas mjölk ger ”Pouligny-Saint-Pierre” dess karaktär. Genom att på bästa sätt utnyttja de olika typer av mark som finns i det geografiska området har uppfödarna i Brenne kunnat producera en getmjölk av hög kvalitet som används för tillverkning av en ost som från början endast var avsedd att konsumeras i hushållet.

Vidare är det svårigheterna med denna tillverkning som ursprungligen skedde på gården, som ligger bakom valet att använda obehandlad helfet mjölk och mjölksyrakultur för koagulering.

Producenterna har också utvecklat en särskild form vars pyramidform ursprungligen ska ha varit inspirerad av kyrktornet i Pouligny-Saint-Pierre. Genom användandet av den spetsiga pyramidformen får osten sin originella form, som är en stor del av dess visuella identitet och spelar en viktig roll för utvecklingen av ostens textur. Formningen av den mjölksyrade ostmassan i den traditionella formen, i kombination med dagens produktionstekniker som stammar från gårdsproducenternas traditionella yrkeskunskaper och som i dag delas av alla producenter (ympning med mjölksyrakultur från mjölk eller vassle från en tidigare ystning, formläggning av ostmassan med en slev med begränsad volym, spontan och långsam avrinning, torrsaltning) gör att man får fram en strukturerad väl avrunnen ostmassa som ger osten dess karakteristiska smältande och krämiga konsistens. Denna konsistens och ostens balanserande smakegenskaper med dominerande mjölkiga, fermenterade aromer med toner av get, svamp och hasselnötter, utvecklas genom mogningsmästarnas omsorger under mognadslagringen som varar i minst tio dagar (nio dagar för petit”Pouligny-Saint-Pierre”), vilket främjar utvecklingen av en räfflad benvit eller blåskiftande skorpa.

petit

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 9.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/49

---

Meddelande om ansökan gällande tillämpligheten av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU

Förlängning av tidsfristen för antagandet av genomförandeakter

(2020/C 193/12)

Den 13 december 2019 tog kommissionen emot en ansökan i enlighet med artikel 35 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (1).

Ansökan har lämnats in av SJ AB och avser verksamhet i samband med tillhandahållande av persontrafik på järnväg i Sverige. Tillkännagivandet om detta offentliggjordes på sidan 11 i EUT C 53 den 17 februari 2020. Den ursprungliga tidsfristen var den 3 juli 2020.

Enligt fjärde stycket i punkt 1 i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU, får kommissionen förlänga tidsfristen i överenskommelse med de som har framställt begäran om undantag. Med beaktande av SJ AB:s begäran att tillhandahålla ytterligare information, och efter överenskommelse med kommissionen, förlängs härmed kommissionens tidsfrist för att fatta beslut om denna ansökan med 19 arbetsdagar.

Den slutliga tidsfristen löper därför ut den 31 juli 2020.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

---