# Úradný vestník C 232/14.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 232 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6314. júla 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 232

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6314. júla 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 551. plenárne zasadnutie EHSV na diaľku, 5. 5. 2020 – 7. 5. 2020 |
| 2020/C 232/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Demografické výzvy v EÚ vzhľadom na hospodárske a rozvojové nerovnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva) | 8 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

551. plenárne zasadnutie EHSV na diaľku, 5. 5. 2020 – 7. 5. 2020

2020/C 232/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Demografické výzvy v EÚ vzhľadom na hospodárske a rozvojové nerovnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva)

1

2020/C 232/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva)

8

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 551. plenárne zasadnutie EHSV na diaľku, 5. 5. 2020 – 7. 5. 2020 |
| 2020/C 232/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov [COM(2020) 70 final] | 18 |
| 2020/C 232/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú určité prechodné ustanovenia týkajúce sa podpory z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) v roku 2021 a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 228/2013, (EÚ) č. 229/2013 a (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o zdroje a ich distribúciu v roku 2021, a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, (EÚ) č. 1306/2013 a (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o ich zdroje a uplatňovanie v roku 2021 [COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)] | 29 |
| 2020/C 232/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 1936/2001, (EÚ) 2017/2107 a (EÚ) 2019/833 a zrušuje nariadenie (EÚ) 2016/1627 [COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)] | 36 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

551. plenárne zasadnutie EHSV na diaľku, 5. 5. 2020 – 7. 5. 2020

2020/C 232/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov [COM(2020) 70 final]

[COM(2020) 70 final]

18

2020/C 232/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú určité prechodné ustanovenia týkajúce sa podpory z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) v roku 2021 a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 228/2013, (EÚ) č. 229/2013 a (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o zdroje a ich distribúciu v roku 2021, a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, (EÚ) č. 1306/2013 a (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o ich zdroje a uplatňovanie v roku 2021 [COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

29

2020/C 232/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 1936/2001, (EÚ) 2017/2107 a (EÚ) 2019/833 a zrušuje nariadenie (EÚ) 2016/1627 [COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

36

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

551. plenárne zasadnutie EHSV na diaľku, 5. 5. 2020 – 7. 5. 2020

| 14.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 232/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Demografické výzvy v EÚ vzhľadom na hospodárske a rozvojové nerovnosti

(prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva)

(2020/C 232/01)

| Spravodajca: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Adam ROGALEWSKI |

Spravodajca:

Stéphane BUFFETAUT

Pomocný spravodajca:

Adam ROGALEWSKI

| Žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady | list z 10.9.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3.3.2020 |
| Prijaté v pléne | 7.5.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 551 – plenárne zasadnutie na diaľku |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 249/0/12 |

Žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady

list z 10.9.2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3.3.2020

Prijaté v pléne

7.5.2020

Plenárne zasadnutie č.

551 – plenárne zasadnutie na diaľku

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

249/0/12

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Toto stanovisko bolo vypracované pred vypuknutím pandémie COVID-19. EHSV však uznáva, že kríza v súvislosti s ochorením COVID-19 bude mať závažné dôsledky pre budúce politiky EÚ zamerané na demografické výzvy a rastúce nerovnosti medzi členskými štátmi. V tejto súvislosti vyzýva EÚ, aby pripravila príslušné politiky s ambicióznym financovaním na ochranu občanov pred nepriaznivými účinkami pandémie a predovšetkým hospodárskej krízy, ktorá bude nasledovať s cieľom zmierniť negatívne sociálne vplyvy. Takéto politiky by sa mali pripraviť bezodkladne a po konzultácii so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Súčasná demografická situácia v Európskej únii si vyžaduje holistický prístup, ktorý zahŕňa sociálne a hospodárske politiky, aktívny trh práce a politiky súdržnosti, politiky podporujúce rodiny a najmä možnosť zosúladiť súkromný a rodinný život s pracovným životom, osobitné opatrenia pre starnúcich pracovníkov, aktívne a zdravé politiky v oblasti starnutia, udržateľné a integrujúce prisťahovalecké politiky a opatrenia a politiky na predchádzanie fenoménu odlivu mozgov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ďalší výrazný vzostup pôrodnosti (z angl. baby boom) je nepravdepodobný, a preto je mimoriadne dôležité, aby sa zlepšila účasť na trhu práce s cieľom čeliť dôsledkom demografickej situácie v Európe. Miera nezamestnanosti, nedostatočnej zamestnanosti a neaktivity je v mnohých členských štátoch príliš vysoká, najmä v prípade mladých ľudí, ktorých miera nezamestnanosti je približne dvojnásobkom priemernej miery nezamestnanosti v každom členskom štáte. Boj proti nezamestnanosti musí byť jednou z priorít EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Demografická dynamika sa odvíja aj od dôvery v budúcnosť. Z tohto dôvodu potrebuje EÚ silné hospodárstvo a silnú sociálnu politiku. V opačnom prípade nebudú mať európske ženy a muži a najmä mladí ľudia dôveru v budúcnosť a výsledná sociálna a hospodárska neistota ich odradí od toho, aby mali deti. To je dôvod, prečo je vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv veľmi dôležitým faktorom pri zlepšovaní demografickej situácie v EÚ. EHSV preto vníma pozitívne zámer Komisie vypracovať akčný plán na vykonávanie tohto piliera založený na širokom konzultačnom postupe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Mať deti nesmie byť prekážkou v úsilí o profesionálnu kariéru alebo dôvodom schudobnenia alebo straty kúpnej sily, najmä pokiaľ ide o veľké rodiny. Je dôležité udržiavať alebo realizovať stabilné a proaktívne rodinné politiky a politiky trhu práce sústredené na človeka vrátane opatrení na podporu rovnováhy medzi osobným a rodinným životom a pracovným životom (rodičovské dovolenky, starostlivosť o deti a iné opatrovateľské povinnosti, práca z domu, flexibilná práca), ako aj vrátane finančnej a vzdelávacej podpory. Osobitná pozornosť sa musí venovať osamelým rodičom a väčším rodinám, ktoré sú vystavené vyššiemu riziku chudoby. Stabilné a diverzifikované rodinné politiky prispôsobené kultúrnemu prostrediu preukázali z hľadiska zvyšovania pôrodnosti svoj význam. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Neisté pracovné podmienky a nedostatok stabilných vyhliadok na trhu práce, ako aj ťažkosti s nájmom alebo kúpou primeraného bývania, najmä v metropolitných oblastiach a veľkých mestách, sú realitou pre mnohých mladých ľudí. Preto je pre nich ťažké naplánovať si budúcnosť, stať sa nezávislými a založiť si rodinu. Toto by sa malo viac riešiť tak v politike EÚ, ako aj vo vnútroštátnej politike. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vnútorná mobilita je základnou slobodou EÚ, ktorá posilňuje európsku konkurencieschopnosť a poskytuje občanom príležitosti. Pokiaľ ide o mobilitu v rámci EÚ a odliv mozgov a pracovnej sily v spojitosti s vnútornou migráciou, sociálna a hospodárska vzostupná konvergencia členských štátov je najlepšou odpoveďou, ale vyžaduje si čas. Ak majú hospodársky menej výkonné členské štáty EÚ zostať alebo stať sa príťažlivejšími pre svoje obyvateľstvo, Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond musia byť osobitne zamerané tak, aby týmto krajinám pomáhali rozvíjať projekty, ktorými sa zlepší ich sociálny a hospodársky rozvoj. Možno zvážiť opatrenia, ktorými sa podporuje návrat ľudí do ich krajiny pôvodu s cieľom vzájomného obohacovania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Hospodárske a sociálne prostredie je dôležitým faktorom príťažlivosti. EHSV sa domnieva, že investície do účinných verejných služieb spolu s investíciami orientovanými na rodinu by mali byť prioritou, pretože vytvárajú základ pre budúcnosť. Objem verejných investícií v členských štátoch by sa mohol zvýšiť odkazom na tzv. „zlaté pravidlo“ v oblasti investícií na sociálne účely, čím by sa do rozpočtových pravidiel zaviedla väčšia flexibilita. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Samotné prisťahovalectvo nemusí byť riešením demografickej výzvy v Európe, ale môže pomôcť pri jej riešení. V krátkodobom horizonte môže mať prisťahovalectvo pozitívny vplyv na rast obyvateľstva a pracovnej sily za predpokladu, že ho sprevádzajú spravodlivé a udržateľné integračné politiky s cieľom pomôcť novým prisťahovalcom usadiť sa a vyhnúť sa ťažkostiam s integráciou. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Súčasný stav

| 2.1. | Na počet obyvateľstva vplýva plodnosť, úmrtnosť a migrácia. Hoci je situácia v jednotlivých krajinách odlišná, v EÚ pozorujeme všeobecnú konvergenciu so znižujúcimi sa mierami plodnosti a úmrtnosti. Miera plodnosti v členských štátoch je napriek niektorým rozdielom medzi jednotlivými krajinami často výrazne a trvalo pod prahovou hodnotou pre generačnú obnovu. Aj v porovnaní s celosvetovým trendom klesajúcej miery úmrtnosti a plodnosti (demografická revolúcia) je Európa v tejto súvislosti osobitným prípadom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V období rokov 1950 až 1989 bol ročný nárast počtu ľudí žijúcich v Európe vždy vyšší ako 2 milióny. Od roku 1990 zostáva rast pod úrovňou 1,5 mil. EUR ročne. V ostatných častiach sveta bol zároveň zaznamenaný zreteľne vyšší priemerný demografický rast ako v Európe. V roku 1950 bol podiel Európy na celosvetovej populácii 21,7 % a v roku 2017 bol tento podiel menší ako 10 %. Demografická váha Európy nebola nikdy taká nízka (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Z hľadiska miery pôrodnosti bolo v Európe v období rokov 1952 – 1961 každý rok viac ako 12 miliónov pôrodov. Toto číslo kleslo na 7,3 miliónov v roku 2000. V dôsledku migrácie došlo k miernemu nárastu, čo viedlo k tomu, že do Európy prišlo pomerne mladé obyvateľstvo a v niektorých krajinách EÚ sa zlepšila miera pôrodnosti. Počet pôrodov v súčasnosti kolíše od 7 do 8 miliónov ročne. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Túto skutočnosť treba vnímať v kontexte miery úmrtnosti. Úmrtnosť má stúpajúcu aj klesajúcu krivku: stúpajúcu v dôsledku toho, že mnohé generácie sa dožívajú vysokého veku; klesajúcu vzhľadom na lepšie hygienické a zdravotné podmienky a zdravší životný štýl, vplyvom čoho sa v Európe predlžuje stredná dĺžka života (78 rokov u mužov, 83 rokov u žien v EÚ28). Celkovo je od roku 1992 ročný počet úmrtí v Európe v rozmedzí od 8 do 8,5 milióna. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Od roku 1994 Európa každoročne zaznamenáva vyľudňovanie: záporný prirodzený rozdiel vyplývajúci z počtu úmrtí, ktorý je väčší ako počet pôrodov. Týmto vyľudňovaním je postihnuté Nemecko, Bulharsko, Chorvátsko, Španielsko, Estónsko, Fínsko, Grécko, Maďarsko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Portugalsko, Rumunsko a Slovinsko. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Napriek migrácii (migranti sú mladší ako domáce obyvateľstvo) sa Európa 21. storočia vyznačuje starnúcim obyvateľstvom. Podiel ľudí vo veku 65 rokov a viac na celkovom počte obyvateľov vzrástol z 12,5 % v roku 1989 na 18,8 % v roku 2019. EHSV už zdôraznil, že miera aktivity obyvateľstva v produktívnom veku je dôležitejšia než pomer závislosti starších osôb, t. j. pomer medzi osobami v produktívnom veku a osobami nad 65 rokov. V dôsledku toho je potrebné využiť pracovnú schopnosť nezamestnaných a nedostatočne zamestnaných osôb. Lepšie začlenenie prisťahovalcov do trhu práce a zlepšenie prístupu k odbornej príprave pre nezamestnaných a ľudí s neistým pracovným miestom je nevyhnutné na zvládnutie demografickej výzvy spojenej s dlhovekosťou. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Niektoré členské štáty sa musia vyrovnávať s vysokou vnútroeurópskou mobilitou do členských štátov s vyššou životnou úrovňou, čo zhoršuje problémy spojené so starnutím ich obyvateľstva, keďže odchádzajú väčšinou mladšie vekové skupiny. Zaznamenávajú odliv pracovnej sily týkajúci sa všetkých úrovní zručností a najmä odliv mozgov, čo je pre dotknuté krajiny znepokojujúce. Tieto krajiny investovali do systémov vzdelávania a odbornej prípravy, z čoho majú výhody iné krajiny, ktoré môžu ponúknuť lepšie pracovné a sociálne podmienky. V roku 2018 má 36 % mobilných pracovníkov EÚ vysokú úroveň vzdelania, 40 % strednú úroveň a 23 % nižšiu úroveň vzdelania. Len 20 % z nich bolo zamestnaných v povolaniach s vysokou kvalifikáciou, 60 % v povolaniach so stredne náročnými požiadavkami na zručnosti a 20 % v povolaniach s nízkou kvalifikáciou (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Okrem toho pohybom pracovníkov smerom k hospodársky silnejším členským štátom sa zrýchlilo starnutie a pokles počtu obyvateľstva vo východoeurópskych členských štátoch. Ak tento pohyb bude pokračovať rovnakým tempom, podiel ľudí starších ako 65 rokov v štruktúre obyvateľstva vo východnej Európe bude väčší ako v krajinách západnej Európy (3). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pohyb pracovníkov z východoeurópskych krajín do bohatších členských štátov je spôsobený najmä rozdielom v mzdách, sociálnej ochrane a sociálnych normách, ktoré sú naďalej oveľa nižšie ako v starých členských štátoch. Hoci rozdiely v mzdách medzi východnou a západnou Európou sa až do krízy znižovali, vzostupná konvergencia miezd vo východnej Európe sa v dôsledku krízy zastavila (4). V niektorých východoeurópskych členských štátoch nastal vplyvom vysokej emigrácie nedostatok pracovných síl. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Migrácia z južnej do západnej Európy sa zároveň zvýšila v dôsledku hospodárskej krízy (5) a jej dôsledkov. V tomto prípade viedli slabé vyhliadky na trhu práce, vrátane vysokej nezamestnanosti, k silnejšej migrácii všetkých pracovníkov z južnej do západnej Európy bez ohľadu na ich kvalifikáciu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | K migrácii prispievajú tiež nie výhradne hospodárske faktory, ako napríklad právne, kultúrne a sociálne podmienky. Niektoré osoby napríklad odchádzajú zo svojej krajiny do rozvinutejších sociálnych štátov, ktoré poskytujú lepšiu sociálnu ochranu a zdravotnú starostlivosť. Niektorí ľudia sú tiež diskriminovaní z náboženských dôvodov, z dôvodu etnickej príslušnosti alebo sexuálnej orientácie a z toho dôvodu migrujú do členských štátov, kde sú spoločnosť aj právne systémy ústretovejšie a poskytujú im väčšiu ochranu. Celkovo je ťažké zmerať rozsah týchto druhov mobilít a ich vplyv na demografické otázky. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV žiada, aby sa pri riešení demografických výziev uplatňoval holistický prístup. Tento prístup zahŕňa nielen samotnú plodnosť, ale aj otázku rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, zamestnanosť, rovnosť medzi mužmi a ženami, stabilné rodinné politiky, regionálnu politiku a politiku súdržnosti, kvalitu verejnej infraštruktúry a služieb. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Diskusia o demografii je nielen o počtoch a štatistikách, ale znamená tiež hovoriť o deťoch, matkách a otcoch. Sú to ľudia so svojimi životnými plánmi bez ohľadu na to, o aký typ rodiny ide. Európske spoločnosti musia poskytovať podporu a ochranu tým najzraniteľnejším, v tomto prípade deťom, ktorých práva a záujmy musia byť na prvom mieste. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vydal k problematike demografie niekoľko stanovísk. V niektorých z nich poukazuje na to, že demografická situácia v krajinách so silnou a rôznorodou rodinnou politikou, ktorá odráža rôzne kultúry príslušných členských štátov, je lepšia ako v krajinách bez rodinnej politiky alebo so slabou rodinnou politikou (6). Výbor v iných svojich stanoviskách zdôraznil význam dobrej politiky trhu práce založenej na vysokej účasti na trhu práce a kvalitnej zamestnanosti ako účinný spôsob riešenia demografických výziev (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že už existujú politiky, ktoré by sa mohli použiť na riešenie demografických výziev, najmä vzhľadom na hospodárske a rozvojové nerovnosti. Európsky pilier sociálnych práv je dôležitý nástroj na dosiahnutie vzostupnej sociálnej a hospodárskej konvergencie v EÚ, čo tiež pomôže pri riešení demografických výziev. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že prostredie, ktoré poskytuje ľuďom hospodársku a sociálnu stabilitu a dôstojné životné a pracovné normy a v ktorom sociálni partneri zohrávajú dôležitú úlohu, je kľúčom k zabezpečeniu pozitívnych demografických trendov v EÚ. To zahŕňa viac investícií do sociálnej infraštruktúry, rodinných politík, kvalitných verejných služieb a aktívnych politík trhu práce. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Z hodnotení demograficky účinných politík vyplýva, že ide o kombináciu rôznych opatrení, ktoré sú stabilné po dlhšiu dobu. Tento aspekt je dôležitý, pretože rodičovské a rodinné projekty sú svojou podstatou dlhodobými projektmi. Pokiaľ ide o rodinné politiky, osobitná pozornosť by sa mala venovať rodinám, ktorým hrozí chudoba, ako sú rodiny osamelých rodičov a početné rodiny. V tejto súvislosti by sa nemalo zabúdať na to, že po nezamestnanosti je rozpad rodiny druhou príčinou chudoby a že riziko chudoby narastá zvyšujúcim sa počtom nezaopatrených detí v domácnosti. EHSV žiadal o dôstojný minimálny príjem v EÚ (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu verejných služieb v sociálnych politikách a podporu rodín. Kvalitná, prístupná a cenovo dostupná starostlivosť a pomoc (pre deti, zdravotne postihnuté osoby a staršie osoby) má kľúčový význam pri riešení demografických výziev a podpore populačného rastu. Nedostatočné investície do verejných služieb viedli k nedostatku personálu a primeranej infraštruktúry. Osobitná pozornosť by sa mala venovať službám starostlivosti o deti a vzdelávaniu, ako aj politikám zameraným na staršie generácie. Jednou z oblastí, kde je najvýraznejší nedostatok investícií, je dlhodobá starostlivosť a zdravotná starostlivosť o starších ľudí (9). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV žiada, aby sa viac investovalo do verejných služieb a sociálnych politík s cieľom riešiť demografické výzvy. Opakovane poukazuje na svoj názor, že objem verejných investícií v členských štátoch by sa mohol zvýšiť odkazom na tzv. „zlaté pravidlo“ v oblasti investícií na sociálne účely, čím by sa do rozpočtových pravidiel zaviedla väčšia flexibilita. Existujúce a budúce fondy EÚ, najmä Investičný plán pre Európu, by sa mali viac zamerať na sociálne investície, podporu rodín a presadzovanie rovnosti a ich výdavky do týchto oblastí by sa mali zvýšiť, keďže to pomôže pri riešení demografických výziev. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vyzdvihuje objem a význam neplatenej práce, ktorú vykonávajú najmä ženy, ktoré v mene rodinnej solidarity znášajú väčšinu nákladov na starostlivosť a pomoc, podporujú rodiny a kompenzujú nedostatok verejnej infraštruktúry. Táto reálna práca sa zriedkakedy uznáva, hoci sa odhaduje, že neplatená starostlivosť a práca v domácnosti predstavujú 10 % a 39 % globálneho hrubého domáceho produktu (10). Je dôležité a spravodlivé uznať a podporovať prácu neplatených opatrovateľov (zvyčajne ide o rodinných príslušníkov), ktorí sa rozhodnú nepracovať, aby sa starali o chorých, zdravotne postihnutých alebo iných závislých členov rodiny, napr. poskytnutím dostatočných investícií do oblasti infraštruktúry starostlivosti. Členské štáty by sa mali nabádať k tomu, aby uznali hospodársku, sociálnu a morálnu hodnotu tejto práce tým, že im poskytnú primerané postavenie a finančnú podporu a zaručia im ich nároky na sociálne zabezpečenie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať vidieckemu obyvateľstvu, ktoré starne ešte rýchlejšie ako celkové obyvateľstvo. Výrazným trendom vo vidieckom živote v celej Európe je klesajúci počet obyvateľov, keďže mladí ľudia sa zvyknú sťahovať do väčších miest a veľkomiest za vzdelávaním a prácou. Ako jedno z kľúčových opatrení v boji proti vyľudňovaniu vidieckych oblastí a malých a stredne veľkých vidieckych miest by bolo potrebné zachovať životnú úroveň vrátane dôstojných vyhliadok na trhu práce, ako aj investovať do infraštruktúry, verejných služieb a vzdelávania. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV zdôrazňuje, že organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri zohrávajú dôležitú úlohu pri konzultáciách o politikách v oblasti demografických výziev a ich implementácii. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Význam vysokokvalitnej zamestnanosti, proaktívnych politík trhu práce a politík podporujúcich rovnováhu medzi pracovným, súkromným a rodinným životom

| 4.1. | EHSV sa domnieva, že proaktívne politiky trhu práce, ktoré prispievajú k vytváraniu stabilných pracovných miest a blahobytu pracovníkov, sú dôležitými a účinnými opatreniami na riešenie demografických výziev. Väčšina príjmov európskeho obyvateľstva pochádza totiž z práce a bez tvorby pracovných miest, dynamických vyhliadok na trhu práce, bezpečnosti na trhu práce a kvalitného zamestnania je ťažké založiť si rodinu a zabezpečiť jej dôstojné životné podmienky. Prostredníctvom kolektívnych vyjednávaní môžu sociálni partneri významne prispieť k zvýšeniu miezd a zlepšeniu pracovných a sociálnych podmienok. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV berie na vedomie správu o demografických scenároch pre EÚ (Demographic scenarios for the EU) (11), v ktorej sa uvádza, že najrozumnejším a najúčinnejším riešením negatívnych dôsledkov starnutia obyvateľstva nie je zameriavať sa na vyššiu mieru plodnosti, ani na vyššiu migráciu, ale skôr na zvýšenie účasti na trhu práce. V strednodobom a dlhodobom horizonte je na zabezpečenie rovnováhy našich sociálnych výdavkov a dynamiky nášho hospodárstva potrebná vyváženejšia demografia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Opatrenia na boj proti chudobe pracujúcich majú mimoriadny význam pre zabezpečenie dôstojných životných podmienok pre rodiny a pre zabezpečenie dôstojného života pre deti a rodičov. EHSV poukazuje na úmysel predsedníčky Komisie zabezpečiť spravodlivú minimálnu mzdu pre každú pracujúcu osobu v Európskej únii (12). V tejto súvislosti EHSV vypracuje prieskumné stanovisko na tému Dôstojné minimálne mzdy v Európe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Jedným zo spôsobov podpory demografického rastu sú kvalitné pracovné miesta, ktoré sú faktormi hospodárskej stability, prístup k odbornej príprave s cieľom zlepšiť zručnosti a schopnosti pracovníkov a možnosti zosúladenia bezpečných a flexibilných pracovných podmienok. Osobitná pozornosť by sa mala venovať pružným formám organizácie práce v snahe zlepšiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a súkromným a rodinným životom. Jedným z opatrení umožňujúcim lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a ochranu rodinného a súkromného života v dobe zrýchlenej digitalizácie je právo na odpojenie, ktoré EHSV považuje za osvedčený postup (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (14) žiadal proaktívne politiky v oblasti rodovej rovnosti v záujme odstránenia rozdielov v odmeňovaní žien a mužov a presadzovania opatrení na uľahčenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. Zo štúdií vyplýva, že zapojenie mužov do úloh súvisiacich so starostlivosťou je prospešné nielen pre rodiny, ale aj pre európske hospodárstvo a konkurencieschopnosť. Zvýšenie účasti žien na trhu práce by umožnilo rozvinúť ich potenciál v čase, keď v EÚ počet pracovných síl klesá a obyvateľstvo starne. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať mladým pracovníkom, ktorí sú rodičmi alebo sa nimi môžu stať. Priemerná miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ je stále vyššia ako miera nezamestnanosti ľudí v produktívnom veku a v niektorých krajinách sa môže pohybovať od 5 do 40 % (15). Aj neisté pracovné podmienky sa dotýkajú najmä mladých ľudí (16). Okrem toho nedostatočná tvorba pracovných miest, nedostatok dynamických vyhliadok na trhu práce, nedostatočná bezpečnosť na trhu práce, ako aj ťažkosti s nájmom alebo kúpou primeraného bývania im sťažujú možnosť plánovať si budúcnosť a stať sa nezávislými, usadiť sa a založiť si rodinu. Mladí ľudia by preto mali mať ľahší prístup ku kvalitnému zamestnaniu: poskytlo by im to istotu, ktorú potrebujú na založenie si rodiny. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Na druhom konci generačného reťazca sú potrebné politiky na podporu starších pracovníkov na trhu práce, aby mohli pracovať až do zákonného veku odchodu do dôchodku platného v ich krajine (17). Mohlo by sa to dosiahnuť zlepšením pracovných príležitostí a pracovných podmienok s cieľom vytvoriť prácu, ktorá lepšie vyhovuje potrebám starších ľudí. Osobitná pozornosť by sa mala venovať boju proti diskriminácii na základe veku na trhu práce. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci, keďže starší ľudia sú vystavení zvýšenému riziku zdravotných problémov. Preto je mimoriadne dôležité organizovať prácu a navrhovať pracoviská tak, aby sa týmto chorobám predchádzalo a aby zamestnanci mohli pracovať až do riadneho veku odchodu do dôchodku (18). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Význam rodinných politík pre dosiahnutie dynamickej demografie

| 5.1. | Členské štáty, ktoré uplatňujú aktívne rodinné politiky, majú vyššiu pôrodnosť ako členské štáty, ktoré nemajú rodinné politiky alebo sú ich rodinné politiky slabé. Cieľom je zaručiť, aby mať deti, ktoré zabezpečujú budúcnosť Európy, nemalo penalizujúci účinok na životnú úroveň alebo kariérne vyhliadky. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebná kombinácia fiškálnych opatrení, právnych predpisov v sociálnej oblasti, priamej finančnej pomoci a efektívnych a cenovo dostupných verejných služieb vrátane systémov starostlivosti o deti. Ak sa takéto politiky budú realizovať v praxi, budú mať svoj účinok (19). Aby však zostali účinné, musia byť udržateľné a tvoriť stabilnú legislatívnu základňu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tieto rodinné politiky sú však súčasťou širšieho rámca, ktorý zaručuje ich účinnosť: pracovné miesta, hospodárska a sociálna dynamika, kultúra ústretová voči rodine, prispôsobená politika bývania, efektívny systém vzdelávania a environmentálne politiky. Napokon, rodinný život a pracovný život majú veľký význam pre európskych mužov a ženy, preto musia byť stredobodom úvah európskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Demografia je oblasť, ktorá sa musí posudzovať z dlhodobého hľadiska, a vyžaduje si koordinované opatrenia na celoeurópskej úrovni. EÚ by mala vypracovať spoločné usmernenia založené na medzigeneračnej solidarite a rodovej rovnosti, ktoré budú zohľadňovať národné kultúry a rozdiely v sociálnej politike. Súčasná situácia v Európskej únii si vyžaduje aj opatrenia zamerané na zvýšenie pôrodnosti. Keďže sa hovorí, že „vládnuť znamená predvídať“, rozhodujúce je konať dnes. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Migrácia vrátane mobility v rámci EÚ

| 6.1. | Pokiaľ ide o úlohu prisťahovalectva pri riešení demografických výziev, EHSV opakuje svoj názor, že „prisťahovalectvo má pozitívny vplyv na rast obyvateľstva a pracovnej sily. Ak sa prirodzený rast obyvateľstva stane negatívnym, prisťahovalectvo môže pomôcť udržať celkový počet obyvateľov a pracovných síl na konštantnej úrovni. Prisťahovalectvo samozrejme nie je konečným riešením, ako sa vyrovnať s dôsledkami starnutia obyvateľstva v Európe. Mohlo by však byť aj spôsobom, ako vyriešiť nedostatok pracovných síl a kvalifikácií, ktorý nesúvisí s demografickými procesmi.“ (20) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Takisto by sa malo dbať na to, aby sa nepodporovala systematická migrácia vysokokvalifikovaných pracovníkov a pracovníkov s vysokou úrovňou zručností, pretože by sa tým ďalej zvyšovali chýbajúce zručnosti v rozvojových krajinách, čo by narúšalo ich hospodársky a sociálny rozvoj. Rovnako je dôležité uplatňovať aktívne politiky prijímania a integrácie, aby sa predchádzalo problémom, s ktorými sa migranti stretávajú pri usadzovaní sa v novej krajine a novej kultúre. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Voľný pohyb občanov EÚ je základnou slobodou Únie. Vysoká miera migrácie v rámci EÚ však môže pre členské štáty pôvodu, ako aj pre prijímajúce členské štáty predstavovať osobitné výzvy, ako je zrýchlené starnutie alebo strata pracovných síl a kompetencií. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Otázkou je, či je táto mobilita v rámci EÚ nezvratná alebo len dočasná, a či sa ľudia budú spravidla vracať do svojej krajiny pôvodu. Veľký počet osôb odchádzajúcich z vlastnej krajiny sa vo všeobecnosti vracia domov do dvoch rokov. Ide o druh cirkulujúcej mobility. Takýto druh mobility je pre príslušné krajiny vzájomne obohacujúci. Aby k tomu dochádzalo vo väčšej miere, bola by potrebná vzostupná hospodárska a sociálna konvergencia medzi východom a západom a medzi juhom a západom. Zníženie existujúceho rozdielu je najlepším spôsobom, ako spomaliť tento odliv pracovnej sily. |
| --- | --- |

6.4.

V Bruseli 7. mája 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Gérard-François Dumont, „Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants“, Diploweb, La revue géopolitique, 3. novembra 2019.

1

Diploweb

La revue géopolitique

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

2

(3)  Demographic Scenarios for the EU, 2019, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu.

3

Demographic Scenarios for the EU

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

4

(5)  2018 Annual Report on Intra-EU Labour Mobility, záverečná správa 2018.

5

2018 Annual Report on Intra-EU Labour Mobility

(6)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 7 a Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 66.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 1 a Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 60.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 46.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3.

10

(11)  Demographic Scenarios for the EU 2019.

11

Demographic Scenarios for the EU

(12)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 142.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 52.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 44 a Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 26.

14

(15)  Prejav Ursuly von der Leyenovej.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 60.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 142.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 60.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 1.

20

---

| 14.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 232/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily

(prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva)

(2020/C 232/02)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Pavel TRANTINA |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Pomocný spravodajca:

Pavel TRANTINA

| Žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady | list, 10. 9. 2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 24. 9. 2019 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2020 |
| Prijaté v pléne | 7. 5. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 551. – plenárne zasadnutie na diaľku |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 254/1/6 |

Žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady

list, 10. 9. 2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

24. 9. 2019

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 3. 2020

Prijaté v pléne

7. 5. 2020

Plenárne zasadnutie č.

551. – plenárne zasadnutie na diaľku

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

254/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) oceňuje, že v poverovacom liste člena Komisie Nicolasa Schmita (1) sú ako priority uvedené vykonávanie a aktualizácia programu v oblasti zručností s dôrazom na identifikáciu a doplnenie chýbajúcich zručností a podpora rekvalifikácie ako súčasť spravodlivého prechodu, ako aj na preskúmanie myšlienky navrhnúť individuálne vzdelávacie účty, ktoré by boli jedným z možných spôsobov, ako umožniť dospelým (zamestnaným a nezamestnaným) sústrediť nároky na odbornú prípravu a využívať ich v prospech kvalitnej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje Závery Rady o kľúčovej úlohe politík celoživotného vzdelávania pri posilňovaní schopnosti spoločností riešiť technologickú a ekologickú transformáciu v záujme podpory inkluzívneho a udržateľného rastu (2), ktoré boli prijaté 8. novembra 2019 a v ktorých sa Komisia vyzýva, aby „aktualizovala súčasné politiky celoživotného vzdelávania, pokiaľ ide o ich efektívnosť, rozsah a cieľové skupiny, s cieľom lepšie reagovať na vzdelávacie potreby vyplývajúce zo zmien v spoločnosti a vo svete práce, a to aj ďalším rozvojom európskeho vzdelávacieho priestoru“ (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV oceňuje, že jednou z priorít chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ (4) sú investície do výskumu a inovácií, väčšia dostupnosť vysokokvalitného celoživotného vzdelávania a rozvoj nových zručností prispôsobených pracovným miestam budúcnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia vo svojom oznámení Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie (5), v ktorom uvádza, že zručnosti sú pre budúcnosť kľúčové – nabáda členské štáty EÚ, aby poskytovali inkluzívne a vysokokvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu od raného veku a aby podporovali ľudí v neustálom rozvoji počas celej ich kariéry. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby podnikli účinné kroky na uplatňovanie prvej a štvrtej zásady Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP) v snahe zabezpečiť všetkým občanom v Európe právo na kvalitné a inkluzívne celoživotné vzdelávanie na pracoviskách i mimo nich a aby podporovali uplatňovanie týchto zásad prostredníctvom udržateľného verejného financovania dohodnutého so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV by uvítal osobitný dôraz na prístup najzraniteľnejších skupín spoločnosti k možnostiam celoživotného vzdelávania. Pracovníkom by sa mala poskytnúť účinná podpora bez ohľadu na úroveň ich zručností a kvalifikácií, veľkosť podniku a organizácie alebo bez ohľadu na zemepisnú oblasť, v ktorej pracujú. Zároveň by sa malo zabezpečiť udržateľné financovanie zo strany verejných orgánov, podnikov a odborových zväzov, napríklad prostredníctvom individuálnych vzdelávacích účtov alebo iných systémov a nástrojov podľa vnútroštátnych postupov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby Európska komisia bola ambicióznejšia pri stanovovaní ukazovateľov a referenčných hodnôt pre celoživotné vzdelávanie, najmä pokiaľ ide o účasť dospelých (vrátane zamestnancov) na vzdelávaní a odbornej príprave zamestnancov v rámci príslušných politických rámcov a nadchádzajúceho strategického rámca ET2030. Komisia by mala zabezpečiť, aby finančné nástroje EÚ, ako je Erasmus+, Európsky sociálny fond (ESF), InvestEU, investičný plán pre udržateľnú Európu, Fond na spravodlivú transformáciu (FST) a iné relevantné fondy EÚ podporovali dosiahnutie týchto referenčných hodnôt účinne a v súčinnosti medzi sebou. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV okrem toho vyzýva inštitúcie EÚ, aby sa dohodli na jedinom inkluzívnom rámci kľúčových kompetencií, ktorý by išiel nad rámec školského vzdelávania, a zaoberal sa tak potrebou vzdelávania dospelých a nadobúdania životných zručností a kládol dôraz najmä na zručnosť naučiť sa učiť a zručnosti v oblasti demokratického občianstva, ktoré sú nevyhnutné na to, aby sa podporovala aktívnejšia úloha dospelých v spoločnosti. EHSV taktiež vyzýva na väčší objem investícií do oblasti neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktoré sú mimoriadne dôležité z hľadiska získavania týchto kompetencií. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že v kontexte európskeho semestra je potrebné zabezpečiť koherentnosť medzi výzvou Európskej komisie na udržateľné investície do vzdelávania a odbornej prípravy a výzvou na optimalizačné opatrenia, ktoré v niektorých prípadoch takéto investície poškodzujú. Verejné investície do celoživotného vzdelávania, a najmä vzdelávania dospelých, sa vo všetkých členských štátoch musia zvýšiť. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV opakuje svoju výzvu, aby sa kládol väčší dôraz na sociálne investície, okrem iného do vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. EHSV odporúča, aby sa diskutovalo o tom, či by sa tzv. zlaté pravidlo, podľa ktorého by sa verejné investície zamerané na budúcnosť mali v kontexte rozpočtových pravidiel HMÚ vyňať z výpočtu čistého deficitu štátneho rozpočtu financovania, nemohlo uplatňovať aj na sociálne investície podporované z prostriedkov štrukturálnych fondov EÚ. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva budúce predsedníctva Rady EÚ a Európsku komisiu, aby ďalej posilňovali spoluprácu medzi rozhodujúcimi činiteľmi na najvyššej úrovni v nadväznosti na iniciatívu spoločného zasadnutia Rady ministrov financií EÚ a ministrov školstva s cieľom diskutovať o tom, ako zabezpečiť udržateľné verejné financovanie vzdelávania a odbornej prípravy, najmä vzdelávania dospelých. Takisto je potrebné spolupracovať s ministrami zamestnanosti a sociálnych vecí. Takáto spolupráca by mala prebiehať aj na úrovni štátov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zaistili účinnú podporu pre zamestnané a nezamestnané osoby, ktoré majú ťažkosti s prístupom ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave pre dospelých, a to zabezpečením cieleného financovania pre tých, ktorí to potrebujú, ako sú nezamestnaní, pracovníci s neštandardnými zmluvami, osoby s nízkou kvalifikáciou, osoby so zdravotným postihnutím, seniori a osoby zo sociálne a ekonomicky znevýhodnených skupín, a s prihliadnutím na rodový rozmer. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV odporúča, aby sa zvážili opatrenia, ako je vymedzenie ukazovateľov z hľadiska verejných a súkromných investícií do odborného vzdelávania a prípravy a prístup pracovníkov k platenému študijnému voľnu (6), a to v súlade so 6. usmernením politík zamestnanosti „Zlepšovanie ponuky pracovnej sily a jej zručností“, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby sa v prípade zmeny pracovného miesta snažili zabezpečiť prenos nárokov na odbornú prípravu. To by malo každému umožniť predvídať a lepšie sa prispôsobiť potrebám trhu práce. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV sa domnieva, že členské štáty by mali podporovať verejný sektor, ako aj neziskové vzdelávacie inštitúcie a organizácie občianskej spoločnosti, aby naďalej poskytovali finančné prostriedky na zabezpečenie kvalitného inkluzívneho a dostupnejšieho celoživotného vzdelávania. Vysoká kvalita poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy by sa mala zaistiť prostredníctvom mechanizmov zabezpečenia vysokej kvality, napríklad prostredníctvom EQAVET a iných nástrojov. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV sa domnieva, že na zabezpečenie účinných investícií do zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v podnikoch je potrebné mať viac údajov o investíciách podnikov a finančnej podpore zo strany vlád. Vlastné príspevky pracovníkov, odborových zväzov a ďalších zainteresovaných strán by bolo treba riadne preskúmať a zohľadniť ich v politických diskusiách, s dôrazom na investície do rôznych zručností. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV sa domnieva, že demokratické riadenie rozvoja a vykonávania politiky celoživotného vzdelávania, vrátane účinného sociálneho dialógu a konzultácií s organizáciami občianskej spoločnosti, zefektívňuje investície z hľadiska dosahovania cieľov politiky. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV nabáda členské štáty, aby čo najlepšie využívali možnosti, ktoré ponúkajú dostupné fondy EÚ, ktoré by sa mali podporovať aj z vnútroštátnych zdrojov. Nadchádzajúci viacročný finančný rámec (VFR) by mal v každom prípade kompenzovať obmedzovanie rozpočtových možností pre celoživotné vzdelávanie na úrovni členských štátov i na úrovni EÚ. Samotné programy by pre menších príjemcov a menšie projekty mali byť inkluzívnejšie a jednoduchšie a mali by sa ľahšie riadiť. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV upozorňuje, že je dôležité pravidelne posudzovať účinnosť finančných a nefinančných podporných opatrení z hľadiska vplyvu na špecifické skupiny dospelých a efektívnosti využívania zdrojov. Je nevyhnutné zaviesť spoľahlivé postupy monitorovania a hodnotenia. Výsledky hodnotení by sa mali využiť pri tvorbe politiky v oblasti celoživotného vzdelávania a malo by sa z nich vychádzať. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV sa domnieva, že treba vytvoriť mechanizmy financovania, ktoré budú mobilizovať vnútroštátne zdroje a zahŕňať primerané rozdelenie nákladov medzi verejné orgány a súkromné subjekty, ako aj jednotlivcov a ďalšie relevantné zainteresované strany (napr. sociálnych partnerov, poskytovateľov odbornej prípravy a mimovládne organizácie). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV žiada, aby politiky v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania zohľadňovali diferencovanejšie chápanie potrieb rôznych vzdelávacích prostredí a aby sa riadili hlavnou zásadou podporovať individuálny a jedinečný potenciál vzdelávajúceho sa. Znamená to, že treba uznať, a to aj prostredníctvom trvalých investícií, hodnotu vzdelávacích prostredí nad rámec formálneho vzdelávania ako dynamických centier rozvoja kompetencií, ktorých poznatky sa môžu využiť aj vo formálnom vzdelávaní na uplatňovanie inkluzívnejších a inovačnejších prístupov v záujme uspokojenia potrieb vzdelávajúcich sa. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Aby bolo celoživotné vzdelávanie úspešné, EHSV vyzýva všetkých rozhodujúcich činiteľov na európskej a vnútroštátnej úrovni, aby riešili nasledujúce problémy v oblasti celoživotného vzdelávania a v rozsahu svojich úloh finančne podporili ich riešenia: |
| --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | navrhovať a vykonávať dlhodobé stratégie na podporu spolupráce medzi poskytovateľmi formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa z hľadiska vzdelávajúcej sa osoby; |
| --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | zabezpečiť, aby sa mohli vzdelávajúce sa osoby aktívne podieľať na navrhovaní svojej vzdelávacej dráhy, ktorá bude predovšetkým vychádzať z ich potrieb; |
| --- | --- |

1.21.2.

| 1.21.3. | poskytovať podporu vzdelávajúcim sa osobám všetkých vekových skupín a pôvodu, aby mali prístup k rôznym formám učenia sa, mohli ich vzájomne kombinovať a prechádzať z jednej formy na druhú podľa svojich osobných potrieb a schopností; |
| --- | --- |

1.21.3.

| 1.21.4. | považovať potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (ako sa uvádza v odporúčaní Rady o potvrdzovaní (7)) za naliehavú prioritu; |
| --- | --- |

1.21.4.

| 1.21.5. | zlepšiť poskytovanie možností celoživotného vzdelávania na miestnej úrovni využitím existujúcich komunitných a vzdelávacích infraštruktúr. |
| --- | --- |

1.21.5.

2.   Všeobecný kontext

| 2.1. | Celoživotné vzdelávanie podľa vymedzenia Rady (8) zahŕňa každé vzdelávanie od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve až po obdobie po odchode do dôchodku vrátane celého spektra formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa s cieľom zlepšiť vedomosti, zručnosti a kompetencie z osobného, občianskeho, spoločenského a/alebo profesijného hľadiska. V rámci celoživotného vzdelávania sa každá osoba považuje za subjekt vzdelávania; celoživotné vzdelávanie umožňuje všetkým osobám získať príslušné vedomosti na to, aby sa mohli ako aktívni občania zúčastňovať na živote znalostnej spoločnosti a na trhu práce, čím sa uľahčuje slobodná mobilita európskych občanov; V tomto stanovisku sa kladie dôraz na udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Človek sa učí všade a neustále, aktívne aj pasívne, vo formálnom, informálnom aj neformálnom prostredí. Politiky v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania by preto mali zohľadňovať diferencovanejšie chápanie potrieb rôznych vzdelávacích prostredí a riadiť sa hlavnou zásadou podporovať individuálny a jedinečný potenciál vzdelávajúceho sa. Vzdelávanie počas celého života a vzdelávanie vo všetkých oblastiach života by sa mali podporovať udržateľným verejným financovaním a osobitná pozornosť by sa mala venovať starším generáciám, pričom by sa mali vyčleniť prostriedky prispôsobené ich spôsobu učenia. EHSV preto opakuje (9), že finančné prostriedky vyčlenené na úrovni EÚ i na úrovni štátov sa musia investovať do inkluzívneho, vysokokvalitného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by mali byť prístupné a cenovo dostupné pre všetkých a mali by byť zamerané na súčasné a budúce potreby trhu práce. Návratnosť vzdelávania dospelých možno hodnotiť ako rovnako vysokú ako návratnosť počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy a dokonca aj vysokoškolského vzdelávania (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dosah celosvetových trendov, ako sú hospodárske, technologické, environmentálne, spoločenské a priemyselné zmeny v súlade s digitálnou revolúciou, je obrovský – od hospodárstva, inovácie, vedy a vzdelávania až po zdravie, udržateľnosť a verejnú správu – a v jeho dôsledku sa rýchlo mení svet práce a profily zručností mnohých povolaní. Tieto rýchle zmeny si vyžadujú neustále získavanie zručností, rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie všetkých občanov počas celého ich života, pričom treba klásť osobitný dôraz na poskytovanie účinnej podpory pracovníkom a nezamestnaným a zabezpečiť udržateľné financovanie prostredníctvom verejných orgánov, podnikov, individuálnych vzdelávacích účtov a iných nástrojov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rušivý charakter týchto zmien zároveň ešte viac sťažuje prognózovanie budúcich potrieb zručností. Aj ponuka zručností sa vyvíja, ale na prispôsobenie sa vznikajúcim novým potrebám v oblasti zručností treba čas. Hoci zamestnávatelia zdôrazňujú význam vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) a odborného vzdelávania a prípravy, v súčasnosti dochádza aj k posunu smerom k mäkkým/prierezovým zručnostiam (11), ktoré ľuďom umožňujú prispôsobiť sa pracovnému prostrediu a rôznym životným situáciám (12). Tieto zručnosti sa zvyčajne rozvíjajú v organizáciách poskytujúcich neformálne vzdelávanie (mládežnícke organizácie atď.) a týmto poskytovateľom je nevyhnutné poskytovať udržateľnú finančnú podporu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Okrem toho je dôležité investovať teraz do strategického rozvoja nových programov odbornej prípravy. Ide o kľúčové politické nástroje, ktoré majú reagovať na potreby zručností a chýbajúce zručnosti, pričom výsledky investícií do nich sa môžu prejaviť až po určitom čase, najmä pri programoch na vyšších úrovniach a dlhšieho trvania. Aby sa systém vzdelávania a odbornej prípravy mohol formovať v dostatočnom predstihu, zásadný význam má systematické predvídanie potrieb v oblasti zručností, ktoré umožní strategicky reagovať a zabrániť nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Situácia v súvislosti s nedávnou celosvetovou pandémiou COVID-19 ukázala, že vzdelávanie sa v prípade potreby môže rýchlo prispôsobiť zmeneným okolnostiam. Vzdelávajúce sa osoby rozvíjajú rôzne nové prístupy, napríklad nezávislé alebo projektové vzdelávanie, sú čoraz zvedavejšie a zlepšujú svoje zručnosti v oblasti IT, aby sa mohli zapojiť do vzdelávania na diaľku. Využíva sa množstvo digitálnych platforiem, ktoré sú poskytované bezplatne. Základné prierezové zručnosti pomáhajú vzdelávajúcim sa osobám, ako aj vyučujúcim prispôsobiť sa tejto zmene. Keď sa život vráti do „normálu“, spoločnosť by si z tejto skúsenosti mala vziať ponaučenie a mala by ďalej rozvíjať tieto prístupy a zručnosti, pričom by do nich mala dostatočne investovať, aby každej vzdelávajúcej sa osobe umožnila zapojiť sa a mať z nich úžitok, a to bez ohľadu na jej sociálnu situáciu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Politický kontext

| 3.1. | V oznámení Komisie „Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie“ (14) sa zdôrazňuje, že zručnosti sú pre budúcnosť kľúčové. Zručnosti umožňujú ľuďom využívať výhody vyplývajúce z rýchlych zmien, ku ktorým dochádza na pracovisku. Polovica súčasnej pracovnej sily bude musieť v nasledujúcich piatich rokov svoje zručnosti aktualizovať a digitálna a ekologická transformácia si budú vyžadovať nové súbory zručností. Odborné vzdelávanie a príprava spolu s učňovskou prípravou môžu podporiť zamestnateľnosť mladých ľudí i dospelých a reagovať na meniace sa potreby podnikov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV pripomína, že právo na vzdelanie bolo v ústave Unesco (1945) zakotvené ako „vzdelávanie pre všetkých“ a že celoživotnému vzdelávaniu sa dostáva čoraz väčšia pozornosť v kontexte cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä v rámci cieľa č. 4 zameraného na vzdelávanie. Cieľ v oblasti udržateľného rozvoja č. 4 sa považuje nielen za spôsob zvyšovania zručností a posilňovania hospodárstva, ale aj za prostriedok, ako sa priblížiť k cieľom kultúrnej rozmanitosti a mieru. Ciele udržateľného rozvoja, v ktorých sa vymedzuje úloha celoživotného vzdelávania, však nezahŕňajú žiadne referenčné hodnoty týkajúce sa financovania (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné zaviesť do praxe prvú a štvrtú zásadu Európskeho piliera sociálnych práv tak, že právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie bude právom všetkých ľudí v Európe, a podporiť uplatňovanie týchto zásad udržateľným verejným financovaním dohodnutým so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti. Toto právo sa musí stať skutočnosťou, aby sa zaistilo, že všetci dospelí budú mať rovnaký prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave na pracoviskách i mimo nich. Účinná podpora by sa mala poskytovať pracovníkom akejkoľvek úrovne zručností a v podnikoch akejkoľvek veľkosti, bez ohľadu na geografickú oblasť, v ktorej pracujú. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV zdôrazňuje, že práva a zásady Európskeho piliera sociálnych práv vrátane práva na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie na vnútroštátnej úrovni je potrebné zaviesť do praxe prostredníctvom primeraných verejných investícií (16). Na rozpočtové prostriedky sa však v niektorých prípadoch stále vzťahujú prísne rozpočtové obmedzenia vnútorného trhu a fiškálne pravidlá stanovené v Pakte stability a rastu a pre vlády je naďalej výzvou nájsť potrebné verejné zdroje na dosiahnutie sociálnej rovnováhy. Konflikt medzi záväznými rozpočtovými pravidlami a súborom práv a zásad bez zdrojov na ich presadzovanie zostáva nevyriešený. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V správe Svetovej komisie o budúcnosti práce Medzinárodnej organizácie práce s názvom
  Work for a Brighter Future
   (17) sa poukazuje na to, že vytváranie účinných možností celoživotného vzdelávania pre všetkých je spoločnou zodpovednosťou, ktorá si vyžaduje aktívne zapojenie a podporu vlád, zamestnávateľov a pracovníkov, ako aj vzdelávacích inštitúcií. Vlády v spolupráci so sociálnymi partnermi musia rozšíriť a zmeniť politiky rozvoja zručností, služby zamestnanosti a systémy odbornej prípravy v snahe poskytnúť pracovníkom čas a finančnú podporu, ktorú potrebujú na vzdelávanie. V správe sa navrhuje vytvorenie systému vzdelávacích nárokov pomocou prepracovaného systému „poistenia zamestnanosti“ alebo „sociálneho fondu“ a zavedenie „individuálnych vzdelávacích účtov“, ktoré by pracovníkom umožnili čerpať platený čas na účasť na odbornej príprave. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV víta dôležitú iniciatívu fínskeho predsedníctva Rady EÚ, ktoré zorganizovalo vôbec prvé spoločné zasadnutie Rady ministrov financií a ministrov školstva EÚ, aby diskutovali o význame verejného financovania vzdelávania a odbornej prípravy. Výbor vyzýva budúce predsedníctva Rady EÚ a Európsku komisiu, aby pokračovali v tejto iniciatíve s cieľom posilniť spoluprácu medzi rozhodujúcimi činiteľmi na najvyššej úrovni. Takisto je potrebné spolupracovať s ministrami zamestnanosti a sociálnych vecí. EHSV by si želal, aby sa potom tento druh spolupráce zaviedol aj na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV oceňuje, že v poverovacom liste člena Komisie Nicolasa Schmita (18) sú ako priority uvedené vykonávanie a aktualizácia programu v oblasti zručností, identifikácia a doplnenie chýbajúcich zručností a podpora rekvalifikácie ako súčasť spravodlivého prechodu. Preskúmanie myšlienky navrhnutia individuálnych vzdelávacích účtov je jedným z možných spôsobov, ktorý by mohol umožniť ľuďom v produktívnom veku sústrediť nároky na odbornú prípravu a využívať ich v rámci odbornej prípravy so zaručenou kvalitou. EHSV vyzýva členské štáty, aby zabezpečili tripartitnú spoluprácu a spoločnú zodpovednosť za prideľovanie dostupných verejných zdrojov pre zamestnancov a pracovníkov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV s potešením konštatuje, že v Záveroch Rady o kľúčovej úlohe politík celoživotného vzdelávania pri posilňovaní schopnosti spoločností riešiť technologickú a ekologickú transformáciu v záujme podpory inkluzívneho a udržateľného rastu (19) prijatých 8. novembra 2019 sa Komisia vyzýva, aby „aktualizovala súčasné politiky celoživotného vzdelávania, pokiaľ ide o ich efektívnosť, rozsah a cieľové skupiny, s cieľom lepšie reagovať na vzdelávacie potreby vyplývajúce zo zmien v spoločnosti a vo svete práce, a to aj ďalším rozvojom európskeho vzdelávacieho priestoru (20), zohľadnením celoživotného vzdelávania v budúcom strategickom rámci pre spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a využívaním príležitostí, ktoré ponúkajú Erasmus +, Európsky sociálny fond a iné príslušné nástroje Únie“. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Súčasný stav

| 4.1. | Hoci údaje o celkových investíciách do celoživotného vzdelávania chýbajú, dôkazy (21) naznačujú, že verejné výdavky na vzdelávanie dospelých predstavujú len okolo 0,1 až 0,2 % HDP. Celkové výdavky na vzdelávanie dospelých, vrátane iných finančných zdrojov, ako sú financovanie zamestnávateľmi, poplatky študujúcich, sa pohybujú od 1,1 až po menej ako 0,6 % HDP. Z najnovších odhadov strediska Cedefop zároveň vyplýva, že v EÚ28 je 128 milióna dospelých, ktorí by si mohli zvýšiť úroveň zručností a rekvalifikovať sa, čo predstavuje 46 % dospelej populácie v tejto oblasti (22). Len 11,1 % dospelých sa zúčastňuje na vzdelávaní dospelých, hoci samotná Európska únia si stanovila cieľ dosiahnuť do roku 2020 úroveň 15 %, ktorý sa jej nepodarilo naplniť. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V záveroch Európskej rady z Lisabonu (23) sa pre všetky zainteresované strany stanovila jasná priorita zvýšiť ročné investície na obyvateľa do ľudských zdrojov, pričom v usmerneniach o zamestnanosti (13, 14 a 16) (24) sa členské štáty vyzývajú, aby stanovili zodpovedajúce ciele. EHSV víta skutočnosť, že v správach Európskej komisie o jednotlivých krajinách za rok 2019 (25) v rámci európskeho semestra sa vyzýva na zvýšenie investícií do vzdelávania a odbornej prípravy v 16 krajinách (26) a do zručností v 24 krajinách (27), aby sa vykompenzovalo desaťročie rozpočtových škrtov a nedostatočného financovania vzdelávacích systémov, ktoré malo negatívny vplyv na kvalitu vzdelávania, vzdelávacích pracovníkov a infraštruktúru (28). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV konštatuje, že výzva Európskej komisie na udržateľné investície do oblastí podporujúcich rast, ako sú všetky sektory vzdelávania, je jednoznačne nezosúladená s výzvou na optimalizačné opatrenia, ktoré tieto oblasti poškodzujú. Oznámenie Komisie o hlavných zisteniach vyplývajúcich zo správ o jednotlivých krajinách (29) v rámci európskeho semestra v roku 2019 vykresľuje priaznivú hospodársku situáciu a zlepšenie verejného financovania v každom členskom štáte. V oznámení sa však taktiež upozorňuje na globálnu neistotu a od členských štátov sa požaduje, aby naďalej zvyšovali produktivitu, zlepšovali odolnosť svojich hospodárstiev a zabezpečili, aby bol hospodársky rast prospešný pre všetkých občanov. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Všeobecné pripomienky

| 5.1. | Členské štáty musia možnosti vzdelávať sa poskytnúť všetkým – nezamestnaným aj zamestnancom, ženám a mužom. Preto by sa v 6. usmernení politík zamestnanosti „Zlepšovanie ponuky pracovnej sily a jej zručností“ mali zvážiť a požadovať opatrenia, ako je vymedzenie ukazovateľov z hľadiska verejných a súkromných investícií do odborného vzdelávania a prípravy a schémy umožňujúce pracovníkom čerpať platené študijné voľno (30). EHSV v tejto súvislosti už upozornil na to, že počas odbornej prípravy musia byť zaručené dôstojné životné podmienky. Mali by sa zvážiť a posúdiť opatrenia EÚ s cieľom stanoviť nástroje osvedčených postupov používané v niektorých členských štátoch EÚ, ako sú granty, pôžičky, kolektívne zmluvy o platenom študijnom voľne alebo ďalšie opatrenia bežné v iných členských štátoch (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti tiež zohrávajú vedúcu úlohu pri riadení systému vzdelávania a odbornej prípravy vrátane predvídania a poskytovania zručností a spoločná zodpovednosť sociálnych partnerov na úrovni podniku je nevyhnutná z hľadiska investícií do vzdelávania zameraného na budúcnosť a do odbornej prípravy jeho zamestnaných pracovníkov, ako aj z hľadiska nákladov na rekvalifikáciu všetkých pracovníkov, ktorí boli prepustení. Z nich sú najviac ohrození seniori. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Diskusie o návrhu EÚ týkajúcom sa individuálnych vzdelávacích účtov sú vo veľmi skorom štádiu, existujú však viaceré úvahy, ktoré by sa mali ďalej rozpracovať, ak sa má takýto návrh zaviesť, napríklad, či je odborná príprava pracovníkov vymedzená zákonom a/alebo kolektívnou zmluvou, ktorá sa musí dodržiavať, aby sa zabezpečilo, že zamestnávatelia a pracovníci budú schopní formovať obsah, miesto a čas/obdobie odbornej prípravy. Ide teda o národnú právomoc, a odporúčania pre členské štáty o spôsobe financovania individuálnych vzdelávacích účtov a o tom, kto by mal dostávať finančnú podporu (podniky, inštitúcie odbornej prípravy, verejné služby zamestnanosti alebo pracovníci), sa musia vymedziť prostredníctvom sociálneho dialógu rešpektujúceho kolektívne zmluvy a vnútroštátne právne predpisy. Je dôležité, aby sa pri týchto úvahách venovala pozornosť rozmanitosti vnútroštátnych systémov a prístupov a aby sociálni partneri pri tom zohrávali dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV opakuje svoju výzvu, aby sa kládol väčší dôraz na sociálne investície, okrem iného do vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. EHSV už žiadal, aby sa prihliadalo na tzv. zlaté pravidlo, podľa ktorého by sa verejné investície zamerané na budúcnosť mali v kontexte rozpočtových pravidiel HMÚ vyňať z výpočtu čistého deficitu štátneho rozpočtu (32). EHSV odporúča, aby sa diskutovalo o tom, či by sa zlaté pravidlo financovania nemohlo uplatňovať aj na sociálne investície podporované z prostriedkov štrukturálnych fondov EÚ (33). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Spojenie flexibilného, prispôsobeného spôsobu učenia a personalizovanej podpory, na začiatku ktorého je celoživotné profesijné poradenstvo, takisto pomáha zapojiť neaktívnych a dlhodobo nezamestnaných do práce, čo vedie k sociálnym a hospodárskym ziskom, ako aj k dlhodobým úsporám z hľadiska sociálneho zabezpečenia. Optimálnou kombináciou zložiek alebo prvkov tohto prístupu sa môžu vytvoriť podmienky pre konsolidáciu, rozvoj a udržateľné uplatňovanie odporúčania Rady Cesty zvyšovania úrovne zručností
   (34) napriek tomu, že cieľové skupiny, potrebné zručnosti a vlády sa v priebehu času menia. Poskytovanie odbornej prípravy musí byť navrhnuté tak, aby posilňovalo a podporovalo mobilitu medzi odvetviami a v rámci nich. Zabezpečením takýchto prechodov sa zlepšuje zamestnateľnosť pracovníkov a schopnosť zamestnávateľov prilákať nových pracovníkov. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV sa domnieva, že členské štáty by mali podporovať verejný sektor, ako aj neziskové vzdelávacie inštitúcie a organizácie občianskej spoločnosti, aby naďalej poskytovali finančné prostriedky na zabezpečenie možností vysokokvalitného celoživotného vzdelávania, ktoré by malo byť prístupnejšie. Vysoká kvalita poskytovania odbornej prípravy by sa mala zabezpečiť prostredníctvom fungujúceho systému zaistenia dobrej kvality. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Zlepšovanie investícií do vzdelávania dospelých a odbornej prípravy zamestnancov je vo veľkej miere spojené s vhodným zapojením výskumu do navrhovania, reformovania a uplatňovania politík a systémov celoživotného vzdelávania. Na zabezpečenie účinných investícií do zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v podnikoch je potrebné mať viac údajov o investíciách podnikov a finančnej podpore zo strany vlád. Vlastné príspevky pracovníkov, odborových zväzov a ďalších zainteresovaných strán by bolo treba riadne preskúmať a zohľadniť ich v politických diskusiách, s dôrazom na investície do odbornej prípravy pre rôzne zručnosti (odborné zručnosti, zručnosti súvisiace s podnikom, kľúčové kompetencie, základné zručnosti atď.) pre pracovníkov s rôznymi úrovňami zručností, ženy aj mužov, na odbornú prípravu v rámci podniku a mimo neho, zabezpečenie vzdelávania inými poskytovateľmi atď. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Vzhľadom na široké spektrum a veľký počet poskytovateľov nie je vzdelávanie dospelých koordinované ani na úrovni členských štátov, ani na európskej úrovni. Integrovaný prístup, v rámci ktorého sa spájajú viaceré oblasti politiky a zainteresované strany, kladie osobitný dôraz na demokratické riadenie navrhovania a uplatňovania politiky celoživotného vzdelávania, vrátane účinného sociálneho dialógu so sociálnymi partnermi a konzultácií s občianskou spoločnosťou, môže zlepšiť politickú účinnosť investícií, čím sa zvýši šanca, že budú pokryté veľmi rôznorodé potenciálne cieľové skupiny a že sa bude reagovať na potreby zraniteľných jednotlivcov. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Aby bolo celoživotné vzdelávanie úspešné, EHSV vyzýva všetkých rozhodujúcich činiteľov na európskej a vnútroštátnej úrovni, aby riešili nasledujúce problémy v oblasti celoživotného vzdelávania a v rozsahu svojich úloh finančne podporili ich riešenia: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | navrhovať a vykonávať dlhodobé stratégie na podporu spolupráce medzi poskytovateľmi formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa v záujme podporovania potrieb vzdelávajúcej sa osoby v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy; takéto stratégie by sa mali vytvárať spolu s ich zastupiteľskými združeniami na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni a mali by zahŕňať podporu týchto združení, aby boli udržateľné; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | zabezpečiť, aby sa mohli vzdelávajúce sa osoby aktívne podieľať na navrhovaní svojej vzdelávacej dráhy, ktorá bude predovšetkým vychádzať z ich potrieb, čo im umožní, aby sa stali aktívnymi tvorcami, a nie pasívnymi príjemcami znalostí a inovácií; |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | poskytovať podporu vzdelávajúcim sa osobám všetkých vekových skupín a pôvodu, aby mali prístup k rôznym formám učenia sa, mohli ich vzájomne kombinovať a prechádzať z jednej formy na druhú podľa svojich osobných potrieb a schopností, a to prostredníctvom pružnejších systémov vzdelávania a odbornej prípravy a poskytovania vysokokvalitného celoživotného poradenstva; |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | považovať potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (ako sa uvádza v odporúčaní Rady o potvrdzovaní (35)) za naliehavú prioritu vzhľadom na jej potenciál zvýšiť viditeľnosť všetkých zručností, kompetencií a vedomostí, ktoré môžu podporiť zmysluplné zapojenie sa do spoločnosti a trhu práce, najmä pokiaľ ide o zraniteľné skupiny (36); |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | zlepšiť možnosti celoživotného vzdelávania na miestnej úrovni využitím existujúcich komunitných a vzdelávacích infraštruktúr s cieľom vytvoriť multifunkčné vzdelávacie priestory otvorené pre všetkých; takéto „komunitné centrá celoživotného vzdelávania“ už v členských štátoch existujú v rôznych formách, avšak mali by sa stať všeobecnou koncepciou tvorby politiky. |
| --- | --- |

5.9.5.

6.   Konkrétne pripomienky – európske a vnútroštátne zdroje financovania a politiky potrebné na zaistenie udržateľného financovania (37)

6.1.   Európske zdroje financovania

| 6.1.1. | Európska komisia vo svojom viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2021 – 2027 oznámila viacero spôsobov, ako zlepšiť investičný plán EÚ, napríklad tým, že sa v rámci InvestEU vytvorila časť zameraná na sociálne investície a zručnosti. Táto skutočnosť potvrdzuje vôľu vyčleniť prostriedky na sociálne investície a vytvoriť vhodné nástroje na to, aby sa to podarilo. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Komisia a členské štáty by mali využívať príležitosti, ktoré ponúkajú fondy EÚ (ako je ESF, Erasmus+, EFSI a ďalšie relevantné nástroje EÚ), a čo najlepšie zužitkovať dostupné finančné prostriedky EÚ. Nadchádzajúci viacročný finančný rámec (VFR) by mal v každom prípade kompenzovať obmedzovanie rozpočtových možností pre celoživotné vzdelávanie na úrovni členských štátov i na úrovni EÚ (38). Hoci fondy EÚ môžu pri rozvoji zručností a celoživotného vzdelávania zohrávať dôležitú úlohu, tendencia príliš sa na ne spoliehať by mohla vyvolať obavy o udržateľnosť takéhoto financovania, keďže finančné prostriedky EÚ sa prideľujú na projekty a majú dočasný charakter. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | V snahe zabezpečiť udržateľné vnútroštátne investície do dlhodobého vzdelávania a vzdelávania dospelých má rozhodujúci význam európsky semester, v rámci ktorého sa môže vyzdvihnúť potrebné zameranie na financovanie. Na to, aby sa národné a regionálne politiky v oblasti celoživotného vzdelávania mohli účinne uplatňovať, je nevyhnutné zabezpečiť primeranú úroveň finančných prostriedkov. Väčšia udržateľnosť a kontinuita financovania je nevyhnutná, ak sa má zabezpečiť udržateľné poskytovanie vzdelávania a odbornej prípravy dospelých a ak majú byť poskytovatelia celoživotného vzdelávania schopní inovácie a rozvoja v tejto oblasti. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Politiky podporujúce riadne rozdelenie finančných prostriedkov

| 6.2.1. | Dôležité je rozvíjať kultúru hodnotenia. Prispievať k nej môže viacero faktorov, ako napríklad politický záväzok k tvorbe politík (a zodpovednosti) založenej na faktoch, právne požiadavky na hodnotenie, požiadavky na hodnotenie európskeho financovania a vzdelávanie a odborná príprava hodnotiteľov v snahe zabezpečiť hodnotenie počas celého politického cyklu. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Mala by sa pravidelne posudzovať účinnosť finančných a nefinančných podporných opatrení z hľadiska vplyvu na cieľové skupiny dospelých a efektívnosti využívania zdrojov. Je nevyhnutné zaviesť spoľahlivé postupy monitorovania a hodnotenia. Výsledky hodnotení by sa mali využiť pri tvorbe politiky v oblasti celoživotného vzdelávania a malo by sa z nich vychádzať. Na základe spoľahlivých dôkazov môžu hodnotenia poukázať na nevyhnutnosť zmeniť (alebo zastaviť) realizované opatrenia a/alebo zaviesť nové. Okrem toho sa pomocou nich môžu identifikovať účinné postupy, ktoré by sa vďaka ďalšiemu alebo trvalejšiemu financovaniu mohli rozšíriť. Do monitorovania a hodnotenia systémov by mali byť zapojení sociálni partneri. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Treba vytvoriť mechanizmy financovania, ktoré budú mobilizovať vnútroštátne zdroje a zahŕňať primerané rozdelenie nákladov medzi verejné orgány, zamestnávateľov, jednotlivcov a ďalšie relevantné zainteresované strany (napr. sociálnych partnerov, poskytovateľov odbornej prípravy a mimovládne organizácie). Ako sa uvádza v databáze strediska Cedefop o financovaní vzdelávania dospelých (39), existujú rôzne mechanizmy financovania určené jednotlivcom a podnikom/zamestnávateľom a zamerané na zvýšenie zapojenia a súkromných investícií do vzdelávania a odbornej prípravy. Tieto možnosti musia byť náležite koordinované verejnými orgánmi a v prípade odvetvových fondov odbornej prípravy koordinačnú úlohu zabezpečujú predovšetkým sociálni partneri. Finančné nástroje pre jednotlivcov zahŕňajú napríklad individuálne vzdelávacie účty/poukazy, (nízkonákladové) pôžičky a platené študijné voľno. Finančnú podporu pre podniky môžu predstavovať fondy odbornej prípravy (založené na odvodoch podniku), daňové stimuly alebo granty (financované zo všeobecných daní). Tieto rôzne nástroje spoločného znášania nákladov sú tiež prostriedkom, ako zabezpečiť spoločnú zodpovednosť za vytváranie/vykonávanie politík zameraných na celoživotné vzdelávanie a investovanie do zručností. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Sociálny dialóg a kolektívne dohody, najmä na sektorovej úrovni, zohrávajú dôležitú úlohu pri riadení systémov odbornej prípravy a v úsilí vytvárať vzdelávacie príležitostí a zlepšovať relevantnosť odbornej prípravy pre zamestnancov, ako aj jej poskytovanie. Sociálni partneri musia preto spolupracovať a podporovať prechod do iného sektora a zmenu smerovania kariéry. Fondy na odbornú prípravu boli zriadené vo viacerých členských štátoch a môžu zohrávať dôležitú úlohu (40). |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Finančné nástroje by mohli byť účinnejšie, keby sa spojili s vhodnými nefinančnými podpornými opatreniami. Tieto nástroje musia byť starostlivo navrhnuté, aby sa účinne zameriavali na konkrétne/prioritné zraniteľné skupiny (ako sú osoby s nízkou kvalifikáciou, staršie nezamestnané osoby, zamestnanci malých a stredných podnikov). Pri navrhovaní finančného nástroja je takisto dôležité zvážiť jeho komplementárnosť a synergiu s inými existujúcimi nástrojmi. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1. | Nefinančné opatrenia pre jednotlivcov zahŕňajú aj opatrenia vo všeobecnosti poskytované v rámci služieb kariérneho alebo celoživotného poradenstva a možností potvrdzovania. V rámci týchto služieb by mali vzdelávajúci sa dostať aj informácie o finančnej podpore na vzdelávanie dospelých, ktorú majú k dispozícii, a o tom, ako ju získať. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

| 6.2.5.2. | Nefinančnú podporu pre podniky môžu predstavovať: informovanie a poradenstvo v súvislosti s finančnými možnosťami, administratívna podpora pri podávaní žiadostí o financovanie, zisťovanie vzdelávacích potrieb a vypracúvanie plánov odbornej prípravy poradenskými službami, ako aj podpora partnerstiev alebo sietí podnikov (medzi MSP alebo so zapojením MSP) s cieľom spojiť svoje zdroje a riešiť nedostatočné vzdelávacie kapacity. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Akékoľvek administratívne zaťaženie žiadateľov a príjemcov finančných prostriedkov, ale aj subjektov, ktoré finančné prostriedky spravujú, by sa malo minimalizovať, pričom správne navrhnutie/vhodné zameranie a účinné monitorovanie finančného nástroja by malo zabezpečiť, aby sa predišlo účinku mŕtvej váhy a/alebo substitučnému účinku. |
| --- | --- |

6.2.6.

V Bruseli 7. mája 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 389, 18.11.2019, s. 12.

2

(3)  Európsky vzdelávací priestor.

3

(4)  https://eu2020.hr/.

4

(5)  COM(2020) 14 final.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 68.

6

(7)  Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1) a Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 49.

7

(8)  Závery Rady o kľúčovej úlohe politík celoživotného vzdelávania pri posilňovaní schopnosti spoločností riešiť technologickú a ekologickú transformáciu v záujme podpory inkluzívneho a udržateľného rastu.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 165.

9

(10)  Správa s názvom European Agenda for Adult Learning.

10

European Agenda for Adult Learning

(11)  Napríklad Svetové ekonomické fórum zverejnilo správu (2015), ktorá sa venovala naliehavej otázke nedostatku zručností v 21. storočí a spôsobom, ako ju riešiť prostredníctvom technológií. V správe sa zdôrazňuje, že okrem tradične uvádzaných základných druhov gramotnosti sú potrebné ďalšie kompetencie (ako je kritické myslenie a spolupráca) a charakterové vlastnosti (ako napríklad zvedavosť, iniciatívnosť a vodcovstvo).

11

(12)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 46 a Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 8.

12

(13)  New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology, správa Svetového ekonomického fóra.

13

New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Adult education and sustainability, štúdia Európskeho združenia pre vzdelávanie dospelých (EAEA).

15

Adult education and sustainability

(16)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1.

16

(17)  Work for a brighter future, správa Svetovej komisie o budúcnosti práce.

17

Work for a brighter future

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 389, 18.11.2019, s. 12.

19

(20)  Európsky vzdelávací priestor.

20

(21)  Developing the adult learning sector, správa Európskej komisie.

21

Developing the adult learning sector

(22)  Cedefop.

22

(23)  Závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Lisabone 23. – 24. marca 2000.

23

(24)  Usmernenia pre politiky zamestnanosti.

24

(25)  Správy o jednotlivých krajinách.

25

(26)  Pre BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES a UK.

26

(27)  Pre AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE a UK.

27

(28)  Pre BG, EE, GR, IT, PT, RO a SE.

28

(29)  COM(2019) 500 final.

29

(30)  Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 68.

30

(31)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 60.

31

(32)  Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 35, Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 27.

32

(33)  Ú. v. EÚ C 226, 16.7.2014, s. 21.

33

(34)  Odporúčanie Rady z 19. decembra 2016 s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých (Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1).

34

(35)  Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1).

35

(36)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 49.

36

(37)  Pozri tiež Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults.

37

Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults

(38)  EHSV vo svojom stanovisku (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 194) požadoval, aby sa rozpočet programu Erasmus+ strojnásobil.

38

(39)  Databáza Cedefop.

39

(40)  Promoting social partnership in employee training, správa európskych sociálnych partnerov.

40

Promoting social partnership in employee training

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

551. plenárne zasadnutie EHSV na diaľku, 5. 5. 2020 – 7. 5. 2020

| 14.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 232/18

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

| Hlavná spravodajkyňa: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Hlavná spravodajkyňa:

Ellen NYGREN

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 6. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 7. 5. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 551. plenárne zasadnutie na diaľku |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 251/03/07 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 6. 3. 2020

Právny základ

článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

7. 5. 2020

Plenárne zasadnutie č.

551. plenárne zasadnutie na diaľku

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

251/03/07

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta navrhované revidované usmernenia pre politiky zamestnanosti. Ich úloha slúžiť ako dlhodobý kompas pre politiky zamestnanosti členských štátov EÚ je dôležitá aj v čase krízy. Politiky zamestnanosti majú kľúčový význam pre celkový hospodársky a sociálny rozvoj Európskej únie a jej členských štátov. Vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv je spoločným prostriedkom na to, aby sme sa usilovali docieliť udržateľnú vzostupnú konvergenciu. V tejto súvislosti je potrebné pristúpiť k revízii usmernení pre politiky zamestnanosti. EÚ a jej členské štáty musia vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie rozdielov. Vzostupná konvergencia je prierezovou zásadou, ktorá sa musí zohľadniť a začleniť do všetkých politík EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Návrh revidovaných usmernení pre politiky zamestnanosti bol uverejnený pred rozsiahlym vypuknutím ochorenia Covid-19. Ochorenie Covid-19 nadobudlo medzičasom rozmery pandémie a jeho účinky vyvolali naliehavú potrebu prijať urýchlene opatrenia aj z hľadiska politík trhu práce. S cieľom obmedziť šírenie tohto ochorenia sa vo všetkých členských štátoch EÚ a mimo nich zaviedli bezprecedentné opatrenia. EHSV sa domnieva, že je potrebné urobiť viac, pokiaľ ide o koordinovanú činnosť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený, že len komplexný európsky plán na oživenie hospodárstva umožní členským štátom EÚ a jej občanom, podnikom a pracovníkom čo najlepšie reagovať na dôsledky pandémie Covid-19 a obnoviť udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo. Hoci nie je isté, ako dlho bude trvať táto mimoriadna situácia vzniknutá v dôsledku krízy spôsobenej ochorením Covid-19, je zrejmé, že následky na trh práce budú pretrvávať dlho. Preto by sa mali upraviť aj usmernenia pre politiky zamestnanosti na rok 2020 s cieľom zohľadniť túto novú situáciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Hospodársky šok spôsobený vypuknutím ochorenia Covid-19 už vyvolal krízu v oblasti zamestnanosti a sociálnu krízu, ktorá môže mať vážny a dlhotrvajúci vplyv na európske trhy práce. V tejto súvislosti by sa mala zvážiť možnosť prijať na tento rok dodatočné a mimoriadne/núdzové usmernenie pre politiky zamestnanosti, ktorým by sa usmernili potrebné úpravy politík v tejto oblasti v členských štátoch EÚ v snahe riešiť túto bezprecedentnú situáciu. Takéto núdzové usmernenie pre politiky zamestnanosti v dôsledku ochorenia Covid-19 by mohlo obsahovať aj odkazy na účinné dočasné opatrenia potrebné na zmiernenie následkov krízy, ako napríklad režimy skráteného pracovného času, podpora príjmu, predĺženie vyplácania nemocenskej dávky a podpora práce na diaľku (pričom treba rešpektovať zodpovednosť zamestnávateľa za zdravie a bezpečnosť zamestnancov). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V usmernení č. 5 sa členské štáty naďalej vyzývajú, aby podporovali „inovačné spôsoby práce“. Hoci nové formy práce a inovácia poskytujú príležitosti pre rast, EHSV už v minulosti zdôraznil mnohé výzvy spojené s týmto druhom práce. Usmernenia pre politiky zamestnanosti by sa mali snažiť premietnuť trendy súvisiace s týmito novými formami práce do spravodlivých pracovných príležitostí. Treba privítať výzvu na vytvorenie primeraných a spravodlivých miezd, a to buď prostredníctvom zlepšenia zákonných mechanizmov stanovovania minimálnej mzdy tam, kde je stanovená, alebo prostredníctvom kolektívneho vyjednávania. Kľúčové je zapojiť sociálnych partnerov a je veľmi pozitívne, že členské štáty sa v usmernení č. 5 vyzývajú „podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie s ohľadom na stanovovanie miezd“. Usmernenie by malo v tejto súvislosti zahŕňať návrhy na posilnenie účinnosti kolektívnych zmlúv prostredníctvom rozšírenia ich rozsahu pôsobnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 6 (Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám), EHSV oceňuje, že usmernenie odkazuje na zastrešujúcu víziu kompetencií, ktorá je v súlade s udržateľným systémom produkcie. EHSV víta, že v usmerneniach sa členské štáty vyzývajú, aby prispôsobili svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy a investovali do nich tak, aby poskytovali vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy. EHSV v tejto súvislosti požaduje účinnejšie európske a národné stratégie na zabezpečenie udržateľného financovania rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností všetkých dospelých prostredníctvom celoživotného vzdelávania, pričom by sa mal klásť osobitný dôraz na poskytovanie účinnej podpory pracovníkom a nezamestnaným. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 7 (Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu), pre každú politiku zamestnanosti vrátane vykonávania usmernení EÚ pre politiky zamestnanosti je nevyhnutné riadne fungovanie sociálneho dialógu. Preto je potrebné urobiť viac pre uľahčenie a podporu sociálneho dialógu na vnútroštátnej aj európskej úrovni. Komisia okrem toho dosiahla pokrok pri zapájaní občianskej spoločnosti do procesu európskeho semestra, čo treba privítať a ďalej rozvíjať. Jedným z chýbajúcich prvkov v tomto usmernení je potreba lepšej ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. V súvislosti s pandémiou ochorenia Covid-19 je nevyhnutné zdravé a bezpečné pracovisko s cieľom bojovať proti riziku nákazy a šíreniu vírusu a iných ochorení. Ako vždy a obzvlášť za týchto výnimočných okolností, zamestnávatelia musia prevziať zodpovednosť za zdravie a bezpečnosť svojich pracovníkov a poskytnúť im a ich zástupcom primerané informácie, posúdiť riziká a prijať preventívne opatrenia. Verejné orgány, podniky, zamestnanci a sociálni partneri musia vyvíjať úsilie, aby chránili pracovníkov, ich rodiny a spoločnosť ako celok. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Väčšina malých podnikov a mikropodnikov má obmedzené ekonomické a riadiace zdroje, a preto by sa im mala poskytnúť praktická, finančná a špecificky prispôsobená podpora pre programy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP), aby rýchlo mohli prispôsobiť svoje pracoviská, zaviesť nové postupy a metódy a chrániť pracovníkov. Inšpektori práce, Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA), sieť Enterprise Europe Network a príslušné orgány na vnútroštátnej úrovni môžu ponúknuť praktickú podporu – napríklad nákladovo efektívne, bezplatné a užívateľsky prístupné nástroje, informácie, usmernenia a poradenstvo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 8 (Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe), bojovať treba proti všetkým formám diskriminačných praktík. Sociálna ochrana a zdravotná starostlivosť sa musia poskytovať všetkým. Presadzovanie účasti žien na trhu práce, ako aj aktívne starnutie pre všetkých by sa malo podporovať vhodnými opatreniami, ako je prístup ku kvalitným verejným službám a dôstojné pracovné podmienky pre všetkých. V usmerneniach pre politiky zamestnanosti by sa mali zohľadniť aj ciele sociálnej ochrany, ako je úplný a efektívny rozsah sociálnej ochrany, primeranosť a transparentnosť. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Súvisiace informácie

| 2.1. | V Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že členské štáty majú považovať svoje hospodárske politiky a podporu zamestnanosti za vec spoločného záujmu a koordinovať svoju činnosť v rámci Rady (1). V článku 148 ZFEÚ sa stanovuje, že Rada má prijať usmernenia pre politiky zamestnanosti. Usmernenia vymedzujú rozsah pôsobnosti a smerovanie koordinácie politík členských štátov a poskytujú základ pre odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci procesu európskeho semestra. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Usmernenia pre politiky zamestnanosti a hlavné smery hospodárskych politík boli prvýkrát prijaté spoločne ako „integrovaný balík“ v roku 2010 v spojitosti so stratégiou Európa 2020. V roku 2018 boli usmernenia pre politiky zamestnanosti zosúladené so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv. EHSV už v prvotnej fáze privítal toto zosúladenie (2) a v príslušnom stanovisku, ako aj v niekoľkých nadväzujúcich stanoviskách žiadal (3), aby sa v záujme skutočného plnenia a vykonávania tohto piliera v praxi vykonalo viac. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Keďže európsky semester bol aktualizovaný s cieľom začleniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, ročný prieskum rastu bol pretransformovaný na ročnú stratégiu udržateľného rastu a v súčasnosti sa navrhuje revízia usmernení pre politiky zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Návrh Komisie na rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov bol prijatý 26. februára 2020, teda predtým, ako sa pristúpilo ku koordinácii núdzových opatrení na riešenie situácie v spojitosti s pandémiou ochorenia Covid-19. Bezprostredným cieľom verejných orgánov musí byť snaha zabezpečiť správnu rovnováhu medzi ochranou verejného zdravia v snahe obmedziť šírenie vírusu a zachovaním životne dôležitej hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Medzinárodná organizácia práce (MOP) varovala pred „závažnými, ďalekosiahlymi a bezprecedentnými (4)“ následkami ochorenia Covid-19 na zamestnanosť, čo by mohlo viesť k stratám miliónov pracovných miest, ako aj k nárastu podzamestnanosti a chudobných pracujúcich a malo by oveľa závažnejšie dôsledky ako finančná kríza v rokoch 2008 – 2009. Obmedzenie rozsahu dôsledkov bude závisieť od toho, ako rýchlo a rozhodne sa budú prijímať a vykonávať politické rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV je presvedčený, že len komplexný európsky plán na oživenie hospodárstva umožní členským štátom EÚ a jej občanom, podnikom a pracovníkom čo najlepšie reagovať na dôsledky pandémie Covid-19 a obnoviť udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo (5). Členské štáty by mali dosiahnuť rýchlu dohodu o novom viacročnom finančnom rámci (VFR), čím by sa znížila neistota týkajúca sa investícií financovaných z prostriedkov EÚ od roku 2021. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Výrazne postihnutí boli pracovníci a podniky v celom rade hospodárskych odvetví. Mnohým podnikom, najmä mikropodnikom, malým a stredným podnikom (MSP) a sociálnym podnikom, hrozí platobná neschopnosť a milióny pracovníkov sú vystavení hrozbe straty príjmov a prepúšťania (6). V priemere asi 90 % MSP uvádza, že sa ich kríza ekonomicky dotkla a očakávajú zvýšenie miery nezamestnanosti v rozpätí od 3 do 5 percentuálnych bodov (7). Na podporu podnikov a pracovných miest v kľúčových sektoroch, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté, sú potrebné cielené opatrenia. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Európa a celý svet oprávnene tlieska zdravotníckym pracovníkom ako hrdinom v prvej línii, ktorí robia maximum pre záchranu životov a žiaľ v mnohých prípadoch za to platia sami najvyššiu cenu. V niektorých krajinách boli títo pracovníci, ako aj učitelia a ostatní pracovníci vo verejnom sektore, opatrovatelia bývajúci v domácnosti a iní opatrovatelia a ošetrovatelia podhodnotení a znášali dôsledky úsporných opatrení po kríze v roku 2008. V budúcnosti bude nevyhnutné, aby sa toto obnovené ohodnotenie konkrétne premietlo do lepších podmienok a potrebných investícií do verejných služieb a najmä do systému sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kríza spôsobená ochorením Covid-19 takisto výrazne poukazuje na existujúce štrukturálne problémy na európskych trhoch práce. Nerovnosti pretrvávajú medzi pracovníkmi, ktorí majú výhody vyplývajúce zo stabilnejších a istejších foriem práce, a tými pracovníkmi, ktorí majú neistejšie formy práce. Zamestnávatelia a pracovníci musia byť schopní flexibilne reagovať na rýchle zmeny vo svete práce, čo by sa malo podporiť presadzovaním bezpečných a spravodlivých pracovných podmienok vo všetkých formách práce. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Mnohí z pracovníkov, ktorí sa zvyčajne považujú za osoby s „nízkou“ kvalifikáciou a podľa toho poberajú nízku mzdu, sú v skutočnosti kľúčovými pracovníkmi, ktorí pomáhajú udržiavať náš svet v chode a seba a svojich najbližších často vystavujú riziku. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Títo pracovníci, ktorí sú už z hľadiska prístupu na trh práce a účasti na ňom najzraniteľnejší, sú vystavení väčšiemu riziku vylúčenia. Patria sem ženy, mladí ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a iné skupiny diskriminované na pracovisku, ako sú migranti a Rómovia. Niektorí pracovníci, najmä ženy, môžu byť nútení vzdať sa práce, aby si plnili opatrovateľské povinnosti pri deťoch a iných rodinných príslušníkoch. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Hlavným záujmom európskych podnikov bolo udržať si svoje postavenie na trhu a zachovať pracovné miesta pre milióny pracovníkov. Podniky a sociálni partneri hľadali pragmatické riešenia, ako napríklad prispôsobenie obchodných plánov, zavedenie režimov skráteného pracovného času, práca na diaľku či iné flexibilné alternatívy a vytvorenie podmienok pre diaľkovú odbornú prípravu na úrovni podniku. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Koordinácia politík zamestnanosti Európskej únie sa vzhľadom na tento vývoj musí prispôsobiť tak, aby reagovala na túto novú a bezprecedentnú situáciu. Návrh Komisie týkajúci sa nariadenia Rady o vytvorení európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) v nadväznosti na vypuknutie nákazy Covid-19 (8) je vítanou iniciatívou, ktorej cieľom je poskytnúť okamžitú podporu pracovníkom a podnikom. Ak sa tento nástroj začne urýchlene uplatňovať, prispeje k zmierneniu negatívnych vplyvov na zamestnanosť a podporí podmienky na rýchle oživenie. Hoci nie je isté, ako dlho bude trvať táto mimoriadna situácia vzniknutá v dôsledku krízy spôsobenej ochorením Covid-19, je zrejmé, že následky budú pretrvávať dlho. Preto by sa mali upraviť aj usmernenia pre politiky zamestnanosti na rok 2020 s cieľom zohľadniť túto novú situáciu. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Vzhľadom na rozdielne vnútroštátne okolnosti by usmernenia pre politiky zamestnanosti mali byť stabilné počas dlhšieho obdobia a mali by platiť pre všetky členské štáty. Avšak so zreteľom na súčasnú pandémiu ochorenia Covid-19 a existujúce náznaky, že sa mení na hospodársku a sociálnu krízu so závažnými a dlhodobými účinkami na európske trhy práce, by sa mala zvážiť možnosť prijať dodatočné a mimoriadne/naliehavé usmernenie pre politiky zamestnanosti, ktorými sa usmernia potrebné úpravy politík zamestnanosti v členských štátoch EÚ v snahe riešiť túto bezprecedentnú situáciu. Súčasná otvorená metóda koordinácie by sa mala ďalej zlepšovať s cieľom podporiť členské štáty pri porovnávaní pokroku smerom k reforme a zlepšovaniu výkonnosti ich politík zamestnanosti a vnútroštátnych systémov sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Núdzové usmernenie pre politiky zamestnanosti v dôsledku ochorenia Covid-19 by mohlo obsahovať aj odkazy na účinné dočasné opatrenia potrebné na zmiernenie následkov krízy, ako napríklad režimy skráteného pracovného času, podpora príjmu, predĺženie vyplácania nemocenskej dávky, odklad platenia odvodov zamestnávateľov na sociálne poistenie, odklad platenia preddavkov na daň zo mzdy a daň z pridanej hodnoty a podpora práce na diaľku (pričom treba rešpektovať zodpovednosť zamestnávateľa za zdravie a bezpečnosť zamestnancov). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EHSV vzhľadom na krízu spôsobenú ochorením Covid-19 považuje toto stanovisko za príležitosť predložiť pripomienky a odporúčania na riešenie bezprecedentného narušenia trhov práce v čoraz viacerých krajinách, po ktorom dôjde k čiastočnému utlmeniu sociálneho a hospodárskeho života, a s cieľom bojovať proti vírusovej infekcii. Táto situácia si bude vyžadovať, aby členské štáty EÚ prispôsobili svoje politiky zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV odkazuje na svoje predchádzajúce stanoviská týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti a opakovane poukazuje na niektoré z týchto platných bodov:






  — | Je potrebné väčšie úsilie v oblasti investícií do vytvárania kvalitných pracovných miest a riešenia neistých pracovných podmienok, keďže aj to obmedzuje produktivitu (9). |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Je potrebné väčšie úsilie v oblasti investícií do vytvárania kvalitných pracovných miest a riešenia neistých pracovných podmienok, keďže aj to obmedzuje produktivitu (9).

| — | EÚ a jej členské štáty musia vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie rozdielov. Vzostupná konvergencia je prierezovou zásadou, ktorá sa musí zohľadniť a začleniť do všetkých politík EÚ (10). |
| --- | --- |

—

EÚ a jej členské štáty musia vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie rozdielov. Vzostupná konvergencia je prierezovou zásadou, ktorá sa musí zohľadniť a začleniť do všetkých politík EÚ (10).

| — | EHSV opakuje svoju požiadavku týkajúcu sa balíka o sociálnych investíciách ako súčasti plánu hospodárskej obnovy a investícií s rozpočtom vo výške 2 % HDP (11). |
| --- | --- |

—

EHSV opakuje svoju požiadavku týkajúcu sa balíka o sociálnych investíciách ako súčasti plánu hospodárskej obnovy a investícií s rozpočtom vo výške 2 % HDP (11).

| — | Súčasťou každého usmernenia musia byť ustanovenia týkajúce sa rodovej rovnosti a je potrebné, aby sa pri riešení problematiky rozdielov v odmeňovaní žien a mužov kládol veľký dôraz na otázku nízkych miezd (12). |
| --- | --- |

—

Súčasťou každého usmernenia musia byť ustanovenia týkajúce sa rodovej rovnosti a je potrebné, aby sa pri riešení problematiky rozdielov v odmeňovaní žien a mužov kládol veľký dôraz na otázku nízkych miezd (12).

| — | V rôznych stanoviskách sa opätovne potvrdzuje potreba stratégie sociálneho začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a Rómov. |
| --- | --- |

—

V rôznych stanoviskách sa opätovne potvrdzuje potreba stratégie sociálneho začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a Rómov.

| — | Dobre fungujúci sociálny dialóg je kľúčom k dosiahnutiu vzostupnej sociálnej konvergencie, prístupu ku kvalitným pracovným miestam, kvalifikáciám a zručnostiam, ako aj k lepšiemu koncipovaniu a vykonávaniu reforiem, ktoré z týchto cieľov vyplývajú (13). |
| --- | --- |

—

Dobre fungujúci sociálny dialóg je kľúčom k dosiahnutiu vzostupnej sociálnej konvergencie, prístupu ku kvalitným pracovným miestam, kvalifikáciám a zručnostiam, ako aj k lepšiemu koncipovaniu a vykonávaniu reforiem, ktoré z týchto cieľov vyplývajú (13).

| — | Jediným spôsobom, ako vybudovať rovnoprávnejšie spoločnosti, je vytváranie inkluzívnejšieho a udržateľnejšieho hospodárskeho rastu a pracovných miest v spojitosti s lepšou produktivitou a konkurencieschopnosťou s cieľom zabezpečiť dôstojné pracovné podmienky pre obyvateľstvo, primerané odmeňovanie a dôchodky a schopnosť uplatňovať svoje práva (14). |
| --- | --- |

—

Jediným spôsobom, ako vybudovať rovnoprávnejšie spoločnosti, je vytváranie inkluzívnejšieho a udržateľnejšieho hospodárskeho rastu a pracovných miest v spojitosti s lepšou produktivitou a konkurencieschopnosťou s cieľom zabezpečiť dôstojné pracovné podmienky pre obyvateľstvo, primerané odmeňovanie a dôchodky a schopnosť uplatňovať svoje práva (14).

| — | Výbor tiež v jednom zo svojich stanovísk o Európskom pilieri sociálnych práv upriamil pozornosť na potrebu zlepšenia sociálneho prehľadu a potrebu hospodárskeho a sociálneho európskeho semestra (15). Zásadný význam má vzťah medzi dohľadom nad makroekonomickými otázkami a politikou zamestnanosti a sociálnou politikou. |
| --- | --- |

—

Výbor tiež v jednom zo svojich stanovísk o Európskom pilieri sociálnych práv upriamil pozornosť na potrebu zlepšenia sociálneho prehľadu a potrebu hospodárskeho a sociálneho európskeho semestra (15). Zásadný význam má vzťah medzi dohľadom nad makroekonomickými otázkami a politikou zamestnanosti a sociálnou politikou.

| — | EHSV sa naďalej domnieva, že medzi týmito dvoma balíkmi stále neexistuje konvergencia aj napriek pokroku, ktorý sa dosiahol v súvislosti s pilierom a integráciou usmernení pre politiky zamestnanosti do hlavných smerov hospodárskych politík. EHSV víta aktualizáciu usmernení na základe zahrnutia cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra. |
| --- | --- |

—

EHSV sa naďalej domnieva, že medzi týmito dvoma balíkmi stále neexistuje konvergencia aj napriek pokroku, ktorý sa dosiahol v súvislosti s pilierom a integráciou usmernení pre politiky zamestnanosti do hlavných smerov hospodárskych politík. EHSV víta aktualizáciu usmernení na základe zahrnutia cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra.

| 3.2. | EHSV pripomína, že pri navrhovaní politík na reguláciu trhu práce a sociálnych práv je potrebná vyvážená kombinácia navzájom prepojených rozmerov konkurencieschopnosti, produktivity a sociálnych a pracovných práv, keďže medzi nimi existuje jasná súvislosť. Všetky politiky vykonávané európskymi, národnými a miestnymi inštitúciami by mali zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi hospodárskou, sociálnou a environmentálnou udržateľnosťou (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Politiky zamestnanosti majú kľúčový význam pre celkový hospodársky a sociálny rozvoj EÚ a jej členských štátov. Usmernenia pre politiky zamestnanosti zohrávajú dôležitú úlohu pri spájaní Komisie, národných vlád, zamestnávateľov a odborových zväzov s cieľom modernizovať politiky zamestnanosti a systémy sociálnej ochrany a prispôsobiť ich tak meniacim sa hospodárskym a sociálnym aspektom v Európe. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Európsky pilier sociálnych práv môže byť prostriedkom na podporu vzostupnej konvergencie a lepších životných a pracovných podmienok v celej EÚ. Budúcnosť trhu práce by mala byť kľúčovou témou diskusií o pilieri sociálnych práv, ktoré by sa mali zaoberať rozsiahlou transformáciou, ktorou prechádza táto oblasť. Mala by sa prijať aj koherentná európska stratégia zamestnanosti, ktorá by sa vzťahovala na nasledujúce témy:






  — | investície a inovácia, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

investície a inovácia,

| — | zamestnanosť a tvorba kvalitných pracovných miest, |
| --- | --- |

—

zamestnanosť a tvorba kvalitných pracovných miest,

| — | spravodlivé pracovné podmienky pre každého, |
| --- | --- |

—

spravodlivé pracovné podmienky pre každého,

| — | spravodlivý a hladký prechod podporovaný aktívnymi politikami trhu práce, |
| --- | --- |

—

spravodlivý a hladký prechod podporovaný aktívnymi politikami trhu práce,

| — | rovnaké príležitosti pre všetkých, |
| --- | --- |

—

rovnaké príležitosti pre všetkých,

| — | účasť všetkých zainteresovaných strán, najmä sociálnych partnerov, |
| --- | --- |

—

účasť všetkých zainteresovaných strán, najmä sociálnych partnerov,

| — | investície do systémov vzdelávania a odbornej prípravy v snahe poskytovať vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy, celoživotného vzdelávania, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, najmä s cieľom zohľadniť požiadavky na digitálnu a ekologickú kvalifikáciu. |
| --- | --- |

—

investície do systémov vzdelávania a odbornej prípravy v snahe poskytovať vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy, celoživotného vzdelávania, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, najmä s cieľom zohľadniť požiadavky na digitálnu a ekologickú kvalifikáciu.

| 3.5. | Účinné vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv v členských štátoch bude možné len vtedy, ak budú k dispozícii dostatočné finančné zdroje na investovanie do sociálnych politík zameraných na uplatňovanie práv a zásad prostredníctvom konkrétnych politických iniciatív. Na tento účel by sa mali hľadať mechanizmy, ako je Európsky sociálny fond a Európsky fond pre strategické investície (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Veľkou výzvou pre väčšinu krajín je najmä veľký nárast nezamestnanosti. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením Covid-19 sa treba viac ako za bežných okolností zasadzovať za aktívne politiky trhu práce. Na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni treba vyvíjať väčšie úsilie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Usmernenia pre politiky zamestnanosti sa môžu zosúladiť so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv a v krátkodobom horizonte môžu byť dôležitým nástrojom pre členské štáty pri tvorbe a vykonávaní politík a opatrení na zmiernenie hospodárskych a sociálnych následkov krízy spôsobnej ochorením Covid-19 a na zvládnutie krízy bez toho, aby sa oslabili pracovné práva alebo došlo ku strate konkurencieschopnosti. Toto možno koordinovať v rámci európskeho semestra. Pokiaľ ide o usmernenia pre politiky zamestnanosti, prioritou by mala byť podpora sociálneho dialógu. Na všetkých úrovniach by sa mal zabezpečiť intenzívny sociálny dialóg, ktorý by mal udržateľným spôsobom riešiť následky krízy súvisiacej s ochorením Covid-19, a to z hospodárskeho aj sociálneho hľadiska. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zachovanie pracovných miest a náležite odmeňovaný skrátený pracovný čas je podľa názoru výboru pre zamestnávateľov, ako aj pre zamestnancov lepšie riešenie, ako prepúšťanie. Propagovanie a finančná podpora takýchto nástrojov trhu práce v celej EÚ by za týchto výnimočných okolností významne prispela k stabilizácii hospodárskeho a sociálneho života. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV v tejto súvislosti privítal vytvorenie nástroja SURE (18), ktorý avizovala Komisia EÚ a ktorý bol vypracovaný s cieľom finančne podporiť režim skráteného pracovného času, mechanizmy náhrady príjmu a ďalšie opatrenia zamerané na predchádzanie nezamestnanosti v nadväznosti na pandémiu ochorenia Covid-19. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pokiaľ ide o usmernenia pre členské štáty týkajúce sa spôsobu uplatňovania tohto nástroja, EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila aspoň to, že a) všetky členské štáty zavedú skrátený pracovný čas alebo podobné opatrenia; b) tieto opatrenia sa budú vzťahovať na všetkých pracovníkov, odvetvia a spoločnosti; c) platby sa budú vyplácať, pokiaľ možno, podnikom, ktoré sa budú vo väčšej miere usilovať zamedziť prepúšťaniu a d) sociálni partneri budú v plnej miere zapojení do navrhovania, rozvoja a vykonávania týchto programov, a to na vnútroštátnej, odvetvovej a podnikovej úrovni, a že členským štátom sa pridelia príslušné finančné prostriedky EÚ s cieľom pomôcť im pri vykonávaní potrebných opatrení. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Európski sociálni partneri vo svojom nedávnom spoločnom vyhlásení o ochorení Covid-19 (19) dôrazne žiadajú, aby sa vyvinulo maximálne úsilie s cieľom pomôcť pracovníkom, podnikom, subjektom vykonávajúcim hospodárske činnosti a poskytujúcim služby vo verejnom záujme prekonať krízu tak, aby po jej skončení mohli obnoviť svoju činnosti, a s cieľom zachovať pracovné miesta pracovníkov, chrániť pred nezamestnanosťou a stratou príjmu a zmierniť finančné straty. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Sociálni partneri naliehavo vyzývajú vlády, aby schválili najmä opatrenia s cieľom:






  — | zabrániť narušeniu jednotného trhu vrátane zákazu alebo obmedzenia vývozu, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke vybavenie a lieky, a skoncovať s uzatváraním hraníc pri preprave tovaru, keďže v rámci EÚ je zachovanie všetkých druhov nákladnej dopravy prioritou, pričom mimoriadne dôležitá je aj koordinácia a informovanie o opatreniach, ktoré prijali členské štáty, |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

zabrániť narušeniu jednotného trhu vrátane zákazu alebo obmedzenia vývozu, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke vybavenie a lieky, a skoncovať s uzatváraním hraníc pri preprave tovaru, keďže v rámci EÚ je zachovanie všetkých druhov nákladnej dopravy prioritou, pričom mimoriadne dôležitá je aj koordinácia a informovanie o opatreniach, ktoré prijali členské štáty,

| — | nabádať členské, aby podporovali výdavky a investovanie, najmä s cieľom posilniť personál, vybavenie a prostriedky pre vnútroštátne zdravotnícke služby, systémy sociálnej ochrany a iné služby všeobecného záujmu, |
| --- | --- |

—

nabádať členské, aby podporovali výdavky a investovanie, najmä s cieľom posilniť personál, vybavenie a prostriedky pre vnútroštátne zdravotnícke služby, systémy sociálnej ochrany a iné služby všeobecného záujmu,

| — | mobilizovať nevyužité finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a iné finančné prostriedky EÚ na podporu členských štátov pri zabezpečovaní finančnej podpory a podpory príjmu pre nezamestnaných pracovníkov alebo pracovníkov, ktorých pracovná činnosť bola pozastavená, |
| --- | --- |

—

mobilizovať nevyužité finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a iné finančné prostriedky EÚ na podporu členských štátov pri zabezpečovaní finančnej podpory a podpory príjmu pre nezamestnaných pracovníkov alebo pracovníkov, ktorých pracovná činnosť bola pozastavená,

| — | zabezpečiť prístup k úverom a finančnej podpore pre podniky, najmä pre všetky typy MSP, ktorých sa dotýkajú núdzové opatrenia a uzavretie verejného priestoru, a zaistiť koordinované financovanie z rozpočtu EÚ, ECB, EIB a národných podporných bánk, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť prístup k úverom a finančnej podpore pre podniky, najmä pre všetky typy MSP, ktorých sa dotýkajú núdzové opatrenia a uzavretie verejného priestoru, a zaistiť koordinované financovanie z rozpočtu EÚ, ECB, EIB a národných podporných bánk,

| — | aktivovať Fond solidarity pre prírodné katastrofy a akékoľvek iné dostupné finančné prostriedky na úrovni EÚ a prispôsobiť súčasný nedostatočný rozpočet, |
| --- | --- |

—

aktivovať Fond solidarity pre prírodné katastrofy a akékoľvek iné dostupné finančné prostriedky na úrovni EÚ a prispôsobiť súčasný nedostatočný rozpočet,

| — | uznať tiež úsilie Európskej komisie zaviesť úplnú flexibilitu v rámci pravidiel poskytovania štátnej pomoci. |
| --- | --- |

—

uznať tiež úsilie Európskej komisie zaviesť úplnú flexibilitu v rámci pravidiel poskytovania štátnej pomoci.

| 3.13. | Členské štáty by do navrhovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení mali zapojiť vnútroštátnych sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komisia a členské štáty musia zabezpečiť, aby sa finančná podpora dostala k podnikom, najmä všetkým typom MSP, a všetkým pracovníkom vrátane osôb s neistými pracovnými miestami, ktoré sú najzraniteľnejšie. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Plán Komisie uplatňovať flexibilitu, pokiaľ ide o uplatňovanie jej fiškálnych pravidiel a pravidiel štátnej pomoci, je nevyhnutný na podporu verejných služieb, ktoré sú v maximálnej miere vyťažené, ako aj na podporu podnikov a pracovníkov postihnutých krízou. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Finančné prostriedky EÚ investované do ochrany pracovníkov a podnikov pred najhoršími dôsledkami krízy by sa mali doplniť o výdavky členských štátov. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Európa musí preukázať zodpovednosť, solidaritu a efektívnosť pri riešení tejto núdzovej situácie tým, že bude chrániť všetkých svojich dotknutých občanov, pracovníkov a podniky. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Usmernenia pre politiky zamestnanosti musia slúžiť aj ako dôležitý kompas počas krízy spôsobnej ochorením Covid-19 vzhľadom na to, že najväčšia pozornosť sa venuje krátkodobým opatreniam. Ani v núdzovej situácii sa nesmie zabúdať na dlhodobé hľadisko a úsilie dosiahnuť udržateľnú vzostupnú konvergenciu. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile

| 4.2.1. | Usmernenie z dlhodobého hľadiska neposkytuje účinné opatrenia na zvýšenie dopytu po pracovnej sile. Všetky navrhnuté opatrenia sa týkajú prekážok vstupu pre podniky a návrhov na presunutie daňového zaťaženia s cieľom znížiť daňové zaťaženie práce. Tento návrh je krátkodobý a nezohľadňuje politické dôsledky zníženia finančnej kapacity štátu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | V usmernení č. 5 sa členské štáty naďalej vyzývajú, aby podporovali „inovačné spôsoby práce“. Hoci nové formy práce a inovácia poskytujú príležitosti pre rast, EHSV už v minulosti zdôraznil mnohé výzvy spojené s týmto druhom práce. Usmernenia pre politiky zamestnanosti by sa mali snažiť o to, aby sa trendy súvisiace s týmito novými formami práce premietli do spravodlivých pracovných príležitostí založených na rovnováhe medzi hladkými prechodmi na trhoch práce a vhodnými ustanoveniami týkajúcimi sa bezpečnosti pracovníkov (20). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Treba privítať výzvu na vytvorenie primeraných miezd, a to buď prostredníctvom zlepšenia zákonných mechanizmov stanovovania minimálnej mzdy tam, kde je stanovená, alebo prostredníctvom kolektívneho vyjednávania. Kľúčové je zapojiť sociálnych partnerov a je veľmi pozitívne, že členské štáty sa v usmerneniach vyzývajú „podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie s ohľadom na stanovovanie miezd“. EHSV v súčasnosti pripravuje stanovisko o dôstojných minimálnych mzdách (21). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Výbor víta, že v usmerneniach sa uvádza presun daňového zaťaženia práce na iné zdroje, ako aj nová špecifikácia. Treba však lepšie objasniť, o aké iné možné zdroje zdanenia ide. EHSV prijal stanoviská zamerané na otázky ako agresívne daňové plánovanie, podvody a daňové úniky (22). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Toto usmernenie by malo na konci zahŕňať návrhy na posilnenie účinnosti kolektívnych zmlúv prostredníctvom rozšírenia ich rozsahu pôsobnosti. Zároveň nevyhnutnou podmienkou s osobitným významom je plné rešpektovanie zásady subsidiarity a autonómnej úlohy sociálnych partnerov (23). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám

| 4.3.1. | Je pozitívne, že usmernenie odkazuje na zastrešujúcu víziu kompetencií, ktorá je v súlade s udržateľným systémom produkcie. EHSV víta, že v usmerneniach sa členské štáty vyzývajú, aby prispôsobili svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy a investovali do nich tak, aby poskytovali vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EHSV nabáda členské štáty, aby čo najlepšie využívali možnosti, ktoré ponúkajú fondy EÚ, ktoré by sa mali podporovať aj z vnútroštátnych zdrojov. EHSV požaduje účinnejšie európske a národné stratégie na zabezpečenie udržateľného financovania rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie všetkých dospelých, pričom by sa mal klásť osobitný dôraz na poskytovanie účinnej podpory pracovníkom a nezamestnaným prostredníctvom verejných služieb zamestnanosti, podnikov, individuálnych vzdelávacích účtov a iných postupov uplatňovaných na vnútroštátnej úrovni. Vzhľadom na následky pandémie ochorenia Covid-19 môžu byť potrebné okamžité opatrenia na prispôsobenie ponuky pracovnej sily súčasným potrebám a požiadavkám, napríklad pokiaľ ide o podniky v sektore služieb, ktoré dočasne zapožičiavajú svojich zamestnancov sektoru zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EHSV navrhuje Európskej komisii, aby bola ambicióznejšia pri stanovovaní ukazovateľov a referenčných kritérií účasti na vzdelávaní dospelých a prístupu k odbornej príprave zamestnancov, ako aj ukazovateľov týkajúcich sa verejných a súkromných investícií do odborného vzdelávania a prípravy, pričom v usmernení č. 6 pre politiky zamestnanosti by sa malo stanoviť a požadovať uplatňovanie práva pracovníkov na platené študijné voľno (24). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností budú kľúčovým prvkom, pokiaľ ide o prispôsobenie trhu práce počas krízy súvisiacej s ochorením Covid-19, ale aj príležitosť zabezpečiť, aby sa Európa stala silnejšou a konkurencieschopnejšou. Členské štáty by mali vytvoriť alebo posilniť mechanizmy a systémy na podporu zmeny pracovného miesta pomocou Európskeho sociálneho fondu. Účelom takýchto mechanizmov je vytvoriť cesty smerujúce späť do zamestnania a zabrániť prepúšťaniu vedúcemu k predlžovaniu obdobia bez zamestnania, ale aj vytvoriť možnosti pre nové pracovné miesta a rôzne procesy tvorby pracovných miest. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Lepšie pochopenie meniacej sa povahy práce a pracovnoprávnych vzťahov v digitálnom veku by malo viesť k účinnejšej politike zamestnanosti EÚ. Pandémia ochorenia Covid-19 viedla k situácii, keď na diaľku pracuje viac ľudí než kedykoľvek predtým. Práca na diaľku nie je vhodná za všetkých okolností alebo pre všetky druhy zamestnania, ale ak sa vykonáva správne, môže byť dôležitým prvkom pri riešení výzvy zaistiť flexibilitu pracovného času s cieľom pomôcť pracovníkom vytvoriť vyváženejší pomer medzi pracovným a súkromným životom a záujmom podnikov. Je nevyhnutné prijať vhodné opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia na pracovisku, ako aj podmienok pre prácu na diaľku, vrátane dodržiavania dĺžky pracovného času. Potrebné je aj viac skúmať opatrenia na riešenie nových a vznikajúcich rizík vrátane stresu a iných psychosociálnych rizík a investovať do týchto opatrení. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Plná digitálna gramotnosť všetkých učiteľov a žiakov, ako aj všetkých občanov vrátane tých, ktorí žijú v marginalizovaných oblastiach, si vyžaduje primerané verejné financie a kvalifikovaných technických pracovníkov. Je nevyhnutné zabezpečiť prístup k internetu a poskytnúť odpornú prípravu v oblasti digitálnych zručností pre všetky rizikové skupiny a zaručiť im možnosť uplatňovať si svoje práva a prístup k sociálnym službám. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | EHSV už zdôraznil, že počas odbornej prípravy je potrebné zabezpečiť dôstojný príjem. Preskúmať by sa mali aj nástroje, ktoré používajú niektoré členské štáty EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa osvedčené postupy v oblasti minimálnych noriem týkajúcich sa nároku na študijné voľno stali bežnou praxou v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | V otázkach podpory pre nezamestnaných a vzhľadom na zvýšený počet dlhodobo nezamestnaných pracovníkov by sa v usmerneniach pre politiky zamestnanosti mala riešiť potreba včasných opatrení s cieľom zabrániť tomu, aby boli mimo trhu práce. Rozsah a výška dávok v nezamestnanosti musia byť dostatočné. Niektoré vnútroštátne systémy sú málo pružné, pokiaľ ide o kvalifikáciu, a úroveň náhrady je príliš nízka. EHSV v tejto súvislosti nedávno žiadal, aby sa prijali opatrenia na európskej úrovni s cieľom dospieť k minimálnym normám pre vnútroštátne systémy nezamestnanosti (25). |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Stredobodom dlhodobej vízie EÚ v oblasti zamestnanosti by popri uprednostňovaní kvalitných pracovných miest malo byť uľahčovanie pracovných príležitostí týkajúcich sa všetkých foriem práce. |
| --- | --- |

4.3.9.

4.4.   Usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu

| 4.4.1. | Výzva bojovať za transparentné a predvídateľné podmienky, predchádzať segmentácii a neistým pracovným miestam a podporovať prechod na zmluvy na dobu neurčitú sú pozitívnym signálom. To isté sa vzťahuje aj na posilnenie a rozšírenie schopnosti sociálnych partnerov v rámci kolektívneho vyjednávania. Usmernenia pre politiky zamestnanosti by sa mali zameriavať aj na podporu rozsahu kolektívneho vyjednávania a zabezpečenie toho, aby mali všetci pracovníci právo zakladať odborové zväzy a mať slobodný prístup k ich zástupcom. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ustanovenia týkajúce sa prístupu k účinnému a nestrannému riešeniu sporov v týchto usmerneniach by mali mať všeobecnú platnosť a nemali by sa vzťahovať len na „nespravodlivé prepustenie“. Malo by sa však rešpektovať právo jednotlivých strán obrátiť sa na súd v prípade, ak alternatívne riešenie sporu zlyhalo (26). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Ďalšími pozitívnymi prvkami návrhu Komisie v porovnaní so súčasnými usmerneniami pre politiky zamestnanosti sú dôraz na spravodlivé podmienky pre mobilných pracovníkov a odkazy na boj proti diskriminácii a odstránenie chudoby pracujúcich. Bude dôležité, aby členské štáty pri vykonávaní opatrení, ako je napríklad zatvorenie hraníc s cieľom zmierniť následky krízy spôsobenej pandémiou ochorenia Covid-19, zohľadnili mobilných pracovníkov vrátane cezhraničných pracovníkov. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Jedným z chýbajúcich prvkov v tomto usmernení je potreba lepšej ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. V súvislosti s pandémiou ochorenia Covid-19 je nevyhnutné zdravé a bezpečné pracovisko v snahe bojovať proti riziku nákazy a šíreniu vírusu a iných ochorení. Zamestnávatelia musia prevziať zodpovednosť za zdravie a bezpečnosť svojich pracovníkov a poskytnúť im a ich zástupcom primerané informácie, posúdiť riziká a prijať preventívne opatrenia. Verejné orgány, podniky, zamestnanci a sociálni partneri musia vyvíjať úsilie, aby chránili pracovníkov, ich rodiny a spoločnosť ako celok. Členské štáty by v záujme lepšieho fungovania trhov práce mali investovať do ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci a zabezpečiť primerané prostriedky a zdroje pre inšpektoráty práce, zamestnávateľov alebo pre zástupcov odborových zväzov zodpovedných za zdravie a bezpečnosť a podporu zamestnávateľom. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Väčšina malých podnikov a mikropodnikov má obmedzené ekonomické a riadiace zdroje, a preto by sa im mala poskytnúť praktická, finančná a špecificky prispôsobená podpora pre programy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP), aby rýchlo mohli prispôsobiť svoje pracoviská, zaviesť nové postupy a metódy a chrániť pracovníkov. Inšpektori práce, Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA), sieť Enterprise Europe Network a príslušné orgány na vnútroštátnej úrovni môžu ponúknuť praktickú podporu – napríklad nákladovo efektívne, bezplatné a užívateľsky prístupné nástroje, informácie, usmernenia a poradenstvo. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | EHSV navrhuje, aby sa vyvinulo väčšie úsilie na podporu budovania kapacít sociálnych partnerov v rámci sociálneho dialógu, zabezpečenie investícií do štruktúr na podporu sociálneho dialógu a na presadzovanie postupov, ktoré podporujú sociálny dialóg. Existujú krajiny s menej rozvinutým sociálnym dialógom a niektoré krajiny sú v dôsledku krízy v tejto oblasti naďalej menej úspešné. Výbor víta úsilie Európskej komisie zamerané na prehĺbenie spolupráce so sociálnymi partnermi v rámci európskeho semestra. Vzhľadom na ústrednú úlohu sociálneho dialógu pri vykonávaní piliera sociálnych práv a pri implementácii usmernení pre politiky zamestnanosti a odporúčaní pre jednotlivé krajiny EHSV opakuje svoju požiadavku, aby tento dialóg existoval vo všetkých členských štátoch a vyzýva všetkých politických aktérov na vnútroštátnej a európskej úrovni, aby posilňovali štruktúry kolektívneho vyjednávania na všetkých úrovniach. Komisia okrem toho dosiahla pokrok pri zapájaní občianskej spoločnosti do podávania správ týkajúcich sa jednotlivých krajín, a to treba privítať a ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe

| 4.5.1. | Rozsah sociálnej ochrany sa skúma so zreteľom na demografickú výzvu a potrebu, aby pracovníci zostali dlhšie v práci. V usmerneniach pre politiky zamestnanosti by sa mali zohľadniť aj ciele ako úplný a efektívny rozsah sociálnej ochrany, primeranosť a transparentnosť. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Rodovú rovnosť možno dosiahnuť len zvýšením účasti žien na všetkých úrovniach trhu práce, a to pokiaľ ide o mieru zamestnanosti, ako aj zvýšenie priemerného pracovného času žien. Musia sa prijať ďalšie opatrenia s cieľom odstrániť nedostatky, pokiaľ ide o cenovo dostupnú a prístupnú starostlivosť a odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Na tento účel je potrebné riešiť rôzne štrukturálne prekážky na európskej a vnútroštátnej úrovni vrátane zvýšenia úrovne investícií do kvalitných verejných služieb a opatrení na riešenie otázok týkajúcich sa transparentnosti odmeňovania. Podnikanie môže pre ženy predstavovať príležitosť na získanie ekonomickej nezávislosti, možnosť mať kvalitné pracovné miesto, úspešnú kariéru, vymaniť sa z chudoby a sociálneho vylúčenia a prispieť k vyváženejšiemu rodovému zastúpeniu v rozhodovacom procese. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Pre osoby so zdravotným postihnutím je mimoriadne dôležité, aby sa prístup na trh práce uľahčil prostredníctvom odstránenia diskriminačných praktík. Náležitú podporu musia poskytovať služby zamestnanosti a verejné kampane na boj proti predsudkom a na presadzovanie nediskriminácie osôb so zdravotným postihnutím. Pokiaľ ide o prístup k službám so zreteľom na zdravotné postihnutie, treba odkazovať na nezávislý spôsob života, ako aj na prístupnosť. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | S cieľom zabezpečiť prístup k zdravotnej starostlivosti pre všetkých sa musí venovať pozornosť potrebe udržateľného, efektívneho, cenovo dostupného a prístupného poskytovania kvalitných služieb zdravotnej starostlivosti a riadneho financovania primerane vyškolených zdravotníckych pracovníkov. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Pokiaľ ide o aktívne starnutie, sú potrebné konkrétne návrhy, aby sa zabránilo presadzovaniu neprimeraných politík pre starších pracovníkov. Podľa autonómnej rámcovej dohody sociálnych partnerov o aktívnom starnutí a medzigeneračnom prístupe (27) znamená aktívne starnutie optimalizáciu príležitostí pre pracovníkov všetkých vekových skupín pracovať kvalitne, produktívne a v zdravých podmienkach až do zákonného veku odchodu do dôchodku na základe spoločného záväzku a motivácie zamestnávateľov a pracovníkov. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | EHSV v tejto súvislosti vo viacerých svojich stanoviskách tiež zdôraznil, že je potrebné podporovať medzigeneračnú solidaritu, a to prostredníctvom účinných politík v oblasti rastu a zamestnanosti. Potrebujeme skutočnú politiku „aktívneho starnutia“, aby sme mali dobré pracovné podmienky, politiky v oblasti zdravia, bezpečnosti a pracovného času a aby sa zvýšila účasť na celoživotnom vzdelávaní. Okrem toho je potrebné zvýšiť mieru zamestnanosti starších osôb, ktoré sú často nútené prestať pracovať v dôsledku zdravotných problémov, intenzity práce, predčasného prepúšťania, nedostatku možností na odbornú prípravu alebo na opätovný vstup na trh práce (28). |
| --- | --- |

4.5.6.

V Bruseli 7. mája 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Článok 146 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1.

3

(4)  Pozri ILO Monitor 2nd edition: Covid-19 and the world of work (Monitor MOP, 2. vydanie: Ochorenie Covid-19 a svet práce).

4

ILO Monitor 2nd edition: Covid-19 and the world of work

(5)  Pozri Vyhlásenie EHSV na tému Reakcia EÚ na vypuknutie nákazy Covid-19 a nutnosť bezprecedentnej solidarity medzi členskými štátmi.

5

Reakcia EÚ na vypuknutie nákazy Covid-19 a nutnosť bezprecedentnej solidarity medzi členskými štátmi

(6)  SMEunited (Európska asociácia remesiel, malých a stredných podnikov), A view on the Covid impact on and support measures for SMEs (Pohľad na následky ochorenia Covid a na podporné opatrenia pre MSP); BusinessEurope (Konfederácia európskych podnikov), videokonferencia členov Európskej rady z 23. apríla 2020 – List Pierra Gattaza a Markusa J. Breyrera predsedovi Európskej rady Charlesovi Michelovi.

6

A view on the Covid impact on and support measures for SMEs

(7)  SMEunited (Európska asociácia remesiel, malých a stredných podnikov), A view on the Covid impact on and support measures for SMEs (Pohľad na následky ochorenia Covid a na podporné opatrenia pre MSP).

7

A view on the Covid impact on and support measures for SMEs

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.1.4.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 1.7.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, body 1.3 a 4.3.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 1.13.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.3.1.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.4.1.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 145.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 1.3.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.5.5.

17

(18)  Európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) v nadväznosti na vypuknutie nákazy Covid-19.

18

(19)  European Social Partners joint statement on Covid-19 (Spoločné vyhlásenie európskych sociálnych partnerov o ochorení Covid-19).

19

European Social Partners joint statement on Covid-19

(20)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.1.

20

(21)  Stanovisko EESC na tému Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe (SOC/632) (pripravuje sa).

21

Stanovisko EESC

Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe

(22)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 1.

22

(23)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.5.

23

(24)  Stanovisko EESC na tému Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ), (SOC/629) (pozri stranu 8 tohto úradného vestníka).

24

Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily

(25)  Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 32.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.9.

26

(27)  Rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov o aktívnom starnutí a medzigeneračnom prístupe.

27

(28)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.9 a stanovisko na tému „Meniaci sa svet práce a dlhovekosť/starnutie obyvateľstva – predpoklady na to, aby starší pracovníci zostávali aktívni v novom svete práce“ (Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 60).

28

„Meniaci sa svet práce a dlhovekosť/starnutie obyvateľstva – predpoklady na to, aby starší pracovníci zostávali aktívni v novom svete práce“

---

| 14.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 232/29

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú určité prechodné ustanovenia týkajúce sa podpory z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) v roku 2021 a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 228/2013, (EÚ) č. 229/2013 a (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o zdroje a ich distribúciu v roku 2021, a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, (EÚ) č. 1306/2013 a (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o ich zdroje a uplatňovanie v roku 2021

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

(2020/C 232/04)

| Samotný spravodajca: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Samotný spravodajca:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Konzultácia | Rada, 22. 11. 2019
  Európsky parlament, 25. 11. 2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 6. 3. 2020 |
| Prijaté v pléne | 7. 5. 2020 |
| Plenárne zasadnutie | 551 – plenárne zasadnutie na diaľku |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 254/0/7 |

Konzultácia

Rada, 22. 11. 2019

Európsky parlament, 25. 11. 2019

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

6. 3. 2020

Prijaté v pléne

7. 5. 2020

Plenárne zasadnutie

551 – plenárne zasadnutie na diaľku

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

254/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh Komisie na prechodný rok pre spoločnú poľnohospodársku politiku (prvý a druhý pilier) v roku 2021: rok bez priamej pomoci z prvého piliera by spôsobil deficit pre všetkých poľnohospodárov; rok bez pomoci z druhého piliera by pozastavil záväzky s vysokými environmentálnymi alebo klimatickými cieľmi a investície do modernizácie by sa odložili na neskôr. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Podľa návrhu Komisie by prechodné obdobie začínajúce 1. januára 2021 malo trvať byť jeden rok. EHSV dôrazne odporúča zaviesť pružný mechanizmus, ktorým by sa toto obdobie predĺžilo o ďalší rok a ktorý by sa mal spustiť automaticky, pokiaľ sa dlhodobý rozpočet (VFR) EÚ a spoločná poľnohospodárska politika nedohodnú a neschvália do 30. októbra 2020. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta skutočnosť, že podmienky na získanie pomoci medzi rokmi 2020 a 2021 sú zachované, pretože poľnohospodári EÚ už poznajú podmienenosť a ekologizáciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV upozorňuje na termín na oznámenie zmien do 1. augusta 2020. Príliš neskoré prijatie dohody o viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2021 – 2027 by totiž nemuselo umožniť včasné prijatie potrebných rozhodnutí na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisia dokazuje, že je predvídavá, keď upravuje počet a hodnotu základných platobných nárokov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Konvergencia nárokov zostáva na uvážení členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Možnosť predĺženia programov rozvoja vidieka o jeden rok musí sprevádzať možnosť využiť po roku 2020 všetky prostriedky z druhého piliera, ktoré neboli vyčerpané v období rokov 2014 – 2020. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Výbor osobitne zdôrazňuje naliehavú potrebu rýchleho čerpania druhého piliera s cieľom zabezpečiť oživenie činnosti v nadväznosti na krízu spôsobenú ochorením COVID-19. Zahŕňalo by to podporu mladých poľnohospodárov pri zakladaní podnikov, podporu krátkych dodávateľských reťazcov, ktoré sú počas krízy veľmi oceňované, kolektívnych výrobných a marketingových činností, ako aj agroturistiky. Osobitnú pozornosť treba v tejto súvislosti venovať najvzdialenejším, ostrovným, horským a izolovaným regiónom, ktoré sú veľmi závislé od cestovného ruchu. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | EHSV víta skutočnosť, že viacročné opatrenia v rámci druhého piliera (opatrenia týkajúce sa ekologického poľnohospodárstva, agroenvironmentálne opatrenia a opatrenia súvisiace s klímou) sa predlžujú o jeden rok, žiada však, aby sa ich viazanosť predĺžila na päť rokov ako v období rokov 2014 – 2020. Návrh obmedziť obdobie viazanosti na tri roky bude určite zdrojom byrokracie a pre životné prostredie neprinesie žiadne výsledky. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontext

| 2.1. | Rozpočtové plánovanie spojené so súčasnou spoločnou poľnohospodárskou politikou (SPP) sa končí 31. decembra 2020. Aj keď nariadenia týkajúce sa súčasnej SPP nie sú formálne časovo obmedzené, bez primeraného pridelenia rozpočtových prostriedkov sú neuplatniteľné. Okrem toho sa stále rokuje o legislatívnych návrhoch vymedzujúcich SPP na nasledujúce programové obdobie (2021 – 2027) a pravdepodobne sa neprijmú včas na to, aby sa táto nová SPP mohla vykonávať 1. januára 2021. Vykonávanie strategických plánov SPP, ktoré sa v súčasnosti vypracúvajú v každom členskom štáte, sa začne najskôr 1. januára 2022. Táto situácia si preto vyžaduje prechodné nariadenie na rok 2021. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Podľa návrhu Komisie by prechodné obdobie začínajúce 1. januára 2021 malo trvať byť jeden rok. EHSV dôrazne odporúča zaviesť pružný mechanizmus, ktorým by sa toto obdobie predĺžilo o ďalší rok a ktorý by sa mal spustiť automaticky, pokiaľ sa dlhodobý rozpočet (VFR) EÚ a spoločná poľnohospodárska politika nedohodnú a neschvália do 30. októbra 2020. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európska komisia v súčasnosti pracuje na takomto texte s výnimkou nasledujúcich bodov:






  — | rozhodnutie o konvergencii platobných nárokov v roku 2020, ktorého nadobudnutie účinnosti je stanovené na 1. januára 2020, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

rozhodnutie o konvergencii platobných nárokov v roku 2020, ktorého nadobudnutie účinnosti je stanovené na 1. januára 2020,

| — | zmeny programu osobných alternatív pre odľahlosť a ostrovný charakter (POSEI), ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2021. |
| --- | --- |

—

zmeny programu osobných alternatív pre odľahlosť a ostrovný charakter (POSEI), ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2021.

| 2.4. | Týmto nariadením sa predĺžia a okrajovo zmenia súčasné nariadenia, najmä s cieľom zabezpečiť rozpočtové krytie súvisiace s takto predĺženými opatreniami. Mení a dopĺňa nasledujúce nariadenia:






  — | (EÚ) č. 1303/2013 (1): spoločné ustanovenia o európskych fondov (články 1, 2 a 3), |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

(EÚ) č. 1303/2013 (1): spoločné ustanovenia o európskych fondov (články 1, 2 a 3),

| — | (EÚ) č. 1305/2013 (2): podpora rozvoja vidieka (EPFRV) (články 6 a 8), |
| --- | --- |

—

(EÚ) č. 1305/2013 (2): podpora rozvoja vidieka (EPFRV) (články 6 a 8),

| — | (EÚ) č. 1306/2013 (3): financovanie, riadenie a monitorovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky (články 6, 7 a 9), |
| --- | --- |

—

(EÚ) č. 1306/2013 (3): financovanie, riadenie a monitorovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky (články 6, 7 a 9),

| — | (EÚ) č. 1307/2013 (4): pravidlá priamych platieb (EPZF) (článok 10), |
| --- | --- |

—

(EÚ) č. 1307/2013 (4): pravidlá priamych platieb (EPZF) (článok 10),

| — | (EÚ) č. 1308/2013 (5): spoločná organizácia trhov (články 6, 7 a 11), |
| --- | --- |

—

(EÚ) č. 1308/2013 (5): spoločná organizácia trhov (články 6, 7 a 11),

| — | (EÚ) č. 228/2013 (6) [a (EÚ) č. 229/2013 (7)]: osobitné opatrenia v prospech najvzdialenejších regiónov (POSEI) (a osobitné opatrenia v prospech menších ostrovov v Egejskom mori) (články 12 a 13). |
| --- | --- |

—

(EÚ) č. 228/2013 (6) [a (EÚ) č. 229/2013 (7)]: osobitné opatrenia v prospech najvzdialenejších regiónov (POSEI) (a osobitné opatrenia v prospech menších ostrovov v Egejskom mori) (články 12 a 13).

| 2.5. | Takto naplánovaný rozpočet na rok 2021 bude v súlade s tým, čo bolo stanovené v návrhu viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027, pri ktorom sa ešte v Rade nedosiahol konsenzus, a preto o ňom nehlasoval Európsky parlament (nie je možné zmena a doplnenie). Návrhy Komisie:






  — | rozpočty EPZF (39,884 miliárd EUR) a EPFRV (12,258 miliárd EUR) na rok 2021: v súlade s tým, čo sa navrhuje v nariadeniach o budúcej SPP a VFR, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

rozpočty EPZF (39,884 miliárd EUR) a EPFRV (12,258 miliárd EUR) na rok 2021: v súlade s tým, čo sa navrhuje v nariadeniach o budúcej SPP a VFR,

| — | súbor pravidiel a požiadaviek platných v roku 2021: poľnohospodári naďalej dostávajú podporu na ďalší rok v súlade s podmienkami a požiadavkami na roky 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

súbor pravidiel a požiadaviek platných v roku 2021: poľnohospodári naďalej dostávajú podporu na ďalší rok v súlade s podmienkami a požiadavkami na roky 2014 – 2020,

| — | presun finančných prostriedkov: možnosť, aby členské štáty pokračovali v presune finančných prostriedkov medzi EPZF a EPFRV po roku 2020 vo všeobecnosti so stropom 15 %, |
| --- | --- |

—

presun finančných prostriedkov: možnosť, aby členské štáty pokračovali v presune finančných prostriedkov medzi EPZF a EPFRV po roku 2020 vo všeobecnosti so stropom 15 %,

| — | pridelenie a hodnota platobných nárokov: možnosť riešiť chyby, ktorých sa dopustili členské štáty pri prideľovaní platobných nárokov, pokiaľ ide o ich počet a hodnotu, |
| --- | --- |

—

pridelenie a hodnota platobných nárokov: možnosť riešiť chyby, ktorých sa dopustili členské štáty pri prideľovaní platobných nárokov, pokiaľ ide o ich počet a hodnotu,

| — | konvergencia hodnoty platobných nárokov: možnosť pre členské štáty pokračovať v procese konvergencie platobných nárokov po roku 2019: 2020 a/alebo 2021, |
| --- | --- |

—

konvergencia hodnoty platobných nárokov: možnosť pre členské štáty pokračovať v procese konvergencie platobných nárokov po roku 2019: 2020 a/alebo 2021,

| — | rezerva na krízu: zachovanie počas prechodného obdobia, pri ročnej sume, ktorá je rovnaká ako sumy v programovom období 2014 – 2020, t. j. 400 miliónov EUR (ceny v roku 2011), |
| --- | --- |

—

rezerva na krízu: zachovanie počas prechodného obdobia, pri ročnej sume, ktorá je rovnaká ako sumy v programovom období 2014 – 2020, t. j. 400 miliónov EUR (ceny v roku 2011),

| — | vykonávanie EPFRV: možnosť výnimočne predĺžiť programy rozvoja vidieka o jeden rok, |
| --- | --- |

—

vykonávanie EPFRV: možnosť výnimočne predĺžiť programy rozvoja vidieka o jeden rok,

| — | viacročné opatrenia druhého piliera (opatrenia pre ekologické poľnohospodárstvo, agroenvironmentálne a klimatické opatrenia): možnosť predĺženia viacročných opatrení programového obdobia na roky 2014 – 2020 o jeden rok. Pre nové záväzky budú musieť členské štáty navrhnúť kratšie obdobie (maximálne tri roky), |
| --- | --- |

—

viacročné opatrenia druhého piliera (opatrenia pre ekologické poľnohospodárstvo, agroenvironmentálne a klimatické opatrenia): možnosť predĺženia viacročných opatrení programového obdobia na roky 2014 – 2020 o jeden rok. Pre nové záväzky budú musieť členské štáty navrhnúť kratšie obdobie (maximálne tri roky),

| — | spoločná organizácia trhov a POSEI: potrebné úpravy prideľovania s cieľom dodržať celkovú sumu EPZF plánovanú v rámci budúceho VFR. |
| --- | --- |

—

spoločná organizácia trhov a POSEI: potrebné úpravy prideľovania s cieľom dodržať celkovú sumu EPZF plánovanú v rámci budúceho VFR.

3.   Požadované oznámenia

| 3.1. | Najneskôr desať dní po nadobudnutí účinnosti prechodného nariadenia:






  — | či sa uplatní alebo neuplatní predĺženie programov rozvoja vidieka do 31. decembra 2021.






  — | Identifikácia regionálnych programov, ktoré sa musia predĺžiť. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

či sa uplatní alebo neuplatní predĺženie programov rozvoja vidieka do 31. decembra 2021.

—

Identifikácia regionálnych programov, ktoré sa musia predĺžiť.

| — | Zodpovedajúce pridelenie rozpočtových prostriedkov v rámci ročného rozdelenia na rok 2021 (a teda časť rozpočtu na rok 2021, ktorá sa v období 2022 – 2027 nebude presúvať). |
| --- | --- |

—

Zodpovedajúce pridelenie rozpočtových prostriedkov v rámci ročného rozdelenia na rok 2021 (a teda časť rozpočtu na rok 2021, ktorá sa v období 2022 – 2027 nebude presúvať).

| — | Pod podmienkou, že sa preukáže riziko vyčerpania finančných prostriedkov a nebude možné prijať nové právne záväzky v súlade s nariadením o vykonávaní EPFRV na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

—

Pod podmienkou, že sa preukáže riziko vyčerpania finančných prostriedkov a nebude možné prijať nové právne záväzky v súlade s nariadením o vykonávaní EPFRV na roky 2014 – 2020.

| 3.2. | Najneskôr mesiac po nadobudnutí účinnosti prechodného nariadenia:






  — | pokračovanie alebo zastavenie postupu vnútornej konvergencie hodnoty platobných nárokov k priemernej hodnote v roku 2020. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

pokračovanie alebo zastavenie postupu vnútornej konvergencie hodnoty platobných nárokov k priemernej hodnote v roku 2020.

| 3.3. | Najneskôr 1. augusta 2020:






  — | či sa uplatní alebo nie zníženie priamych platieb nad 150 000 EUR ročne za kalendárny rok 2021, ako aj každý odhadovaný výsledok zníženia na rok 2021.






  — | Presun alebo nepresunutie finančných prostriedkov, a ak áno, presunuté percento (až do 15 %) z EPZF na rok 2021 s cieľom poskytnúť dodatočné financovanie pre EPFRV na rok 2022. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

—

či sa uplatní alebo nie zníženie priamych platieb nad 150 000 EUR ročne za kalendárny rok 2021, ako aj každý odhadovaný výsledok zníženia na rok 2021.

—

Presun alebo nepresunutie finančných prostriedkov, a ak áno, presunuté percento (až do 15 %) z EPZF na rok 2021 s cieľom poskytnúť dodatočné financovanie pre EPFRV na rok 2022.

| — | Presunutie alebo nepresunutie finančných prostriedkov, a ak áno, presunuté percento (až do 15 %) z EPFRV na rok 2022 s cieľom poskytnúť dodatočné financovanie pre EPZF na rok 2021. |
| --- | --- |

—

Presunutie alebo nepresunutie finančných prostriedkov, a ak áno, presunuté percento (až do 15 %) z EPFRV na rok 2022 s cieľom poskytnúť dodatočné financovanie pre EPZF na rok 2021.

| — | Na rok 2021: či sa poskytne alebo neposkytne redistributívna platba. |
| --- | --- |

—

Na rok 2021: či sa poskytne alebo neposkytne redistributívna platba.

| — | Na rok 2021 percento stropu EPZF 2021 pre tieto druhy pomoci:






  — | redistributívna platba, |
| --- | --- | --- |

—

Na rok 2021 percento stropu EPZF 2021 pre tieto druhy pomoci:

—

redistributívna platba,

| — | platba v prospech mladých poľnohospodárov (upozornenie: regulované maximum: 2 %), |
| --- | --- |

—

platba v prospech mladých poľnohospodárov (upozornenie: regulované maximum: 2 %),

| — | dobrovoľná viazaná podpora (upozornenie: regulované maximum: 15 %), |
| --- | --- |

—

dobrovoľná viazaná podpora (upozornenie: regulované maximum: 15 %),

| — | platba pre oblasti s prírodnými prekážkami v rámci prvého piliera, |
| --- | --- |

—

platba pre oblasti s prírodnými prekážkami v rámci prvého piliera,

| — | poznámka: strop režimu základných platieb (BPS) sa vypočíta tak, že z ročného stropu EPZF sa odpočítajú stropy ostatných druhov pomoci (ako na roky 2015 – 2020). |
| --- | --- |

—

poznámka: strop režimu základných platieb (BPS) sa vypočíta tak, že z ročného stropu EPZF sa odpočítajú stropy ostatných druhov pomoci (ako na roky 2015 – 2020).

| — | Uplatňovanie alebo neuplatňovanie BPS na regionálnej úrovni v roku 2021 (regióny definované v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ako sú napríklad ich poľnohospodárske a sociálno-ekonomické vlastnosti, regionálny poľnohospodársky potenciál alebo inštitucionálna či administratívna štruktúra). |
| --- | --- |

—

Uplatňovanie alebo neuplatňovanie BPS na regionálnej úrovni v roku 2021 (regióny definované v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ako sú napríklad ich poľnohospodárske a sociálno-ekonomické vlastnosti, regionálny poľnohospodársky potenciál alebo inštitucionálna či administratívna štruktúra).

| — | Pokračovanie alebo zastavenie postupu vnútornej konvergencie hodnoty platobných nárokov k priemernej hodnote v roku 2021. |
| --- | --- |

—

Pokračovanie alebo zastavenie postupu vnútornej konvergencie hodnoty platobných nárokov k priemernej hodnote v roku 2021.

| 3.4. | Najneskôr 31. decembra 2020:






  — | zmeny pracovných programov na podporu sektora olivového oleja a stolových olív. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

zmeny pracovných programov na podporu sektora olivového oleja a stolových olív.

| 3.5. | Rozdelenie stropu EPZF medzi jednotlivé druhy pomoci z prvého piliera: |
| --- | --- |

3.5.

Členské štáty budú musieť na rok 2021 oznámiť pridelenie rozpočtu na každý druh pomoci z prvého piliera, s výnimkou ekologizácie, ktorá zostáva stanovená na 30 % prvého piliera; členské štáty majú možnosť každý rok prehodnotiť časť EPZF pridelenú na redistributívnu platbu a dobrovoľnú viazanú pomoc.

| 3.6. | Zníženie priamych platieb:






  — | kontext: v článku 11 súčasného nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa ustanovuje len povinnosť členských štátov oznamovať na roky 2015 až 2020 svoje rozhodnutia, ktorými sa zavádza zníženie priamych platieb o viac ako 150 000 EUR, ktoré sa majú poskytnúť poľnohospodárovi za kalendárny rok. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

kontext: v článku 11 súčasného nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa ustanovuje len povinnosť členských štátov oznamovať na roky 2015 až 2020 svoje rozhodnutia, ktorými sa zavádza zníženie priamych platieb o viac ako 150 000 EUR, ktoré sa majú poskytnúť poľnohospodárovi za kalendárny rok.

| — | Návrh prechodného nariadenia: s cieľom zabezpečiť kontinuitu existujúceho systému musia členské štáty oznámiť svoje rozhodnutia, ktorými sa uplatní zníženie priamych platieb nad 150 000 EUR a odhadovaný výsledok zníženia za kalendárny rok 2021. Nariadenie ponúka členským štátom väčšiu pružnosť, ktorá im umožňuje prispôsobiť hodnotu platobných nárokov alebo rezervy, aj s možnosťou rôznych mier prispôsobenia. V takom prípade, ak oznámenia členských štátov týkajúce sa stropov EPZF pridelených na rôzne druhy pomoci z prvého piliera ovplyvňujú strop uplatniteľný na BPS, členské štáty musia v závislosti od úpravy stropu BPS:






  — | lineárne znížiť alebo zvýšiť hodnotu všetkých platobných nárokov a/alebo |
| --- | --- | --- |

—

Návrh prechodného nariadenia: s cieľom zabezpečiť kontinuitu existujúceho systému musia členské štáty oznámiť svoje rozhodnutia, ktorými sa uplatní zníženie priamych platieb nad 150 000 EUR a odhadovaný výsledok zníženia za kalendárny rok 2021. Nariadenie ponúka členským štátom väčšiu pružnosť, ktorá im umožňuje prispôsobiť hodnotu platobných nárokov alebo rezervy, aj s možnosťou rôznych mier prispôsobenia. V takom prípade, ak oznámenia členských štátov týkajúce sa stropov EPZF pridelených na rôzne druhy pomoci z prvého piliera ovplyvňujú strop uplatniteľný na BPS, členské štáty musia v závislosti od úpravy stropu BPS:

—

lineárne znížiť alebo zvýšiť hodnotu všetkých platobných nárokov a/alebo

| — | znížiť alebo zvýšiť národnú alebo regionálnu rezervu. |
| --- | --- |

—

znížiť alebo zvýšiť národnú alebo regionálnu rezervu.

| 3.7. | Počet a hodnota platobných nárokov:






  — | kontext: niektoré členské štáty sa mohli dopustiť chýb pri stanovovaní počtu alebo hodnoty platobných nárokov pri ich prideľovaní v roku 2015. Mnohé z týchto chýb, aj keby sa vyskytli len pri jednom poľnohospodárovi, ovplyvňujú hodnotu platobných nárokov pre všetkých poľnohospodárov a pre všetky roky. Niektoré členské štáty urobili chyby aj po roku 2015, keď prideľovali nároky z rezervy (napr. pri výpočte priemernej hodnoty). Takýto nesúlad je za bežných okolností predmetom finančnej opravy, kým dotknutý členský štát neprijme nápravné opatrenia. |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

kontext: niektoré členské štáty sa mohli dopustiť chýb pri stanovovaní počtu alebo hodnoty platobných nárokov pri ich prideľovaní v roku 2015. Mnohé z týchto chýb, aj keby sa vyskytli len pri jednom poľnohospodárovi, ovplyvňujú hodnotu platobných nárokov pre všetkých poľnohospodárov a pre všetky roky. Niektoré členské štáty urobili chyby aj po roku 2015, keď prideľovali nároky z rezervy (napr. pri výpočte priemernej hodnoty). Takýto nesúlad je za bežných okolností predmetom finančnej opravy, kým dotknutý členský štát neprijme nápravné opatrenia.

| — | Návrh prechodného nariadenia: vzhľadom na čas, ktorý uplynul od prvého pridelenia nárokov v roku 2015 a na úsilie členských štátov stanoviť v prípade potreby správne platobné nároky, ako aj v záujme právnej istoty by sa počet a hodnota platobných nárokov mali s účinnosťou od 1. januára 2021 považovať za zákonné a správne. Toto pravidlo sa nevzťahuje na platobné nároky pridelené poľnohospodárom na základe vecne nepresných žiadostí, s výnimkou prípadov, keď poľnohospodár nemohol chybu odôvodnene odhaliť. |
| --- | --- |

—

Návrh prechodného nariadenia: vzhľadom na čas, ktorý uplynul od prvého pridelenia nárokov v roku 2015 a na úsilie členských štátov stanoviť v prípade potreby správne platobné nároky, ako aj v záujme právnej istoty by sa počet a hodnota platobných nárokov mali s účinnosťou od 1. januára 2021 považovať za zákonné a správne. Toto pravidlo sa nevzťahuje na platobné nároky pridelené poľnohospodárom na základe vecne nepresných žiadostí, s výnimkou prípadov, keď poľnohospodár nemohol chybu odôvodnene odhaliť.

| 3.8. | Konvergencia platobných nárokov: |
| --- | --- |

3.8.

V záujme pokračovať v procese konvergencie podľa tzv. tunelového modelu s cieľom dosiahnuť spravodlivejšiu distribúciu priamych platieb môžu členské štáty pokračovať v konvergencii hodnôt platobných nárokov k vnútroštátnemu alebo regionálnemu priemeru po roku 2019 namiesto toho, aby zaviedli buď jednotnú paušálnu sadzbu alebo zachovali hodnoty platobných nárokov na úrovni z roku 2019. V prechodnom nariadení sa členským štátom ukladá povinnosť každý rok oznamovať svoje rozhodnutie o konvergencii na nasledujúci rok. To bude prípad rokov 2020 a 2021. Ak bude vnútorná konvergencia pokračovať aj v roku 2020, platobné nároky, ktoré mali poľnohospodári k 31. decembru 2019 a ktoré majú hodnotu pod vnútroštátnym alebo regionálnym priemerom, zvýšia v roku 2020 svoju hodnotu. S cieľom financovať toto zvýšenie sa znížia platobné nároky, ktoré majú poľnohospodári k 31. decembru 2019 a ktoré majú hodnotu vyššiu ako je vnútroštátny alebo regionálny priemer. Rovnaký mechanizmus je možný aj v roku 2021.

| 3.9. | Režim jednotnej platby na plochu (SAPS):






  — | kontext: niektoré členské štáty uplatňujú základné platby bez pridelenia platobných nárokov, teda bez historických odkazov, prostredníctvom SAPS. Táto schéma bola možná iba do 31. decembra 2020. Nariadením o budúcej SPP sa však tiež umožňuje, aby členské štáty uplatňovali základné platby na plochu, a nie v spojení s historickými odkazmi. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

kontext: niektoré členské štáty uplatňujú základné platby bez pridelenia platobných nárokov, teda bez historických odkazov, prostredníctvom SAPS. Táto schéma bola možná iba do 31. decembra 2020. Nariadením o budúcej SPP sa však tiež umožňuje, aby členské štáty uplatňovali základné platby na plochu, a nie v spojení s historickými odkazmi.

| — | Návrh prechodného nariadenia: povoľuje predĺženie vykonávania systému SAPS po 31. decembri 2020 podľa súčasných podmienok. |
| --- | --- |

—

Návrh prechodného nariadenia: povoľuje predĺženie vykonávania systému SAPS po 31. decembri 2020 podľa súčasných podmienok.

| 3.10. | Partnerská dohoda: partnerská dohoda o partnerstve členských štátov, v ktorej sa stanovuje spoločný základ pre intervenciu zo štyroch európskych fondov vrátane EPFRV na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, musí zostať aj naďalej strategickým rámcovým dokumentom na rok 2021. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Predĺženie regionálnych programov rozvoja vidieka na roky 2014 – 2020 v roku 2021:






  — | Členské štáty môžu prijať rozhodnutie o predĺžení jedného alebo viacerých regionálnych programov rozvoja vidieka, ktoré sa oznámia Európskej komisii do desiatich dní od nadobudnutia účinnosti prechodného nariadenia vrátane zodpovedajúceho rozpočtu v rámci ročného rozdelenia na rok 2021. |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

Členské štáty môžu prijať rozhodnutie o predĺžení jedného alebo viacerých regionálnych programov rozvoja vidieka, ktoré sa oznámia Európskej komisii do desiatich dní od nadobudnutia účinnosti prechodného nariadenia vrátane zodpovedajúceho rozpočtu v rámci ročného rozdelenia na rok 2021.

| — | Toto oznámenie je nezávislé od súčasného postupu revízie programov rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

—

Toto oznámenie je nezávislé od súčasného postupu revízie programov rozvoja vidieka.

| — | Toto oznámenie musí preukázať riziko vyčerpania finančných prostriedkov a nemožnosť prijať nové právne záväzky v súlade s nariadením o vykonávaní EPFRV na roky 2014 až 2020. |
| --- | --- |

—

Toto oznámenie musí preukázať riziko vyčerpania finančných prostriedkov a nemožnosť prijať nové právne záväzky v súlade s nariadením o vykonávaní EPFRV na roky 2014 až 2020.

| — | Toto predĺženie sa bude financovať z rozpočtu EPFRV stanoveného na rok 2021. |
| --- | --- |

—

Toto predĺženie sa bude financovať z rozpočtu EPFRV stanoveného na rok 2021.

| — | V predĺžených programoch rozvoja vidieka sa musí zachovať minimálne rovnaká úroveň ambícií v oblasti životného prostredia a klímy. |
| --- | --- |

—

V predĺžených programoch rozvoja vidieka sa musí zachovať minimálne rovnaká úroveň ambícií v oblasti životného prostredia a klímy.

| — | Členské štáty môžu tiež nepredĺžia svoje regionálne programy rozvoja vidieka, ak zostanú prostriedky z predchádzajúcich rokov; v tomto prípade majú možnosť presunúť finančné prostriedky z EPFRV na rok 2021 na pridelenia finančných prostriedkov naplánované na roky 2022 až 2025. |
| --- | --- |

—

Členské štáty môžu tiež nepredĺžia svoje regionálne programy rozvoja vidieka, ak zostanú prostriedky z predchádzajúcich rokov; v tomto prípade majú možnosť presunúť finančné prostriedky z EPFRV na rok 2021 na pridelenia finančných prostriedkov naplánované na roky 2022 až 2025.

| 3.12. | Dôsledky predĺženia programov rozvoja vidieka: výsledkom tohto predĺženia je jednoročný sklz všetkých lehôt (výročná správa o vykonávaní a výročná hodnotiaca schôdza do roku 2024, hodnotiaca správa ex post, ktorá sa má dokončiť do 31. decembra 2025) a obdobie oprávnenosti výdavkov (viazané a zaplatené do 31. decembra 2024). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Podmienky predĺženia a uzatvorenia viacročných záväzkov:






  — | Prípad 1: agroenvironmentálne a klimatické opatrenia, ekologické poľnohospodárstvo – konverzia a zachovanie – dobré životné podmienky zvierat.
  Pokiaľ ide o nové záväzky prijaté od roku 2021, členské štáty musia vo svojich programoch rozvoja vidieka vymedziť obdobie záväzkov v trvaní jedného do troch rokov. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Prípad 1: agroenvironmentálne a klimatické opatrenia, ekologické poľnohospodárstvo – konverzia a zachovanie – dobré životné podmienky zvierat.

Pokiaľ ide o nové záväzky prijaté od roku 2021, členské štáty musia vo svojich programoch rozvoja vidieka vymedziť obdobie záväzkov v trvaní jedného do troch rokov.

| — | Prípad 2: agroenvironmentálne a klimatické opatrenia, ekologické poľnohospodárstvo (zachovanie).
  Ak členský štát stanoví ročné predĺženie záväzkov po skončení počiatočného obdobia, toto predĺženie nesmie presiahnuť jeden rok od roku 2021 (pozor: v prípade podpory ekologického poľnohospodárstva sa táto možnosť predĺženia týka len zachovania, nie konverzie). |
| --- | --- |

—

Prípad 2: agroenvironmentálne a klimatické opatrenia, ekologické poľnohospodárstvo (zachovanie).

Ak členský štát stanoví ročné predĺženie záväzkov po skončení počiatočného obdobia, toto predĺženie nesmie presiahnuť jeden rok od roku 2021 (pozor: v prípade podpory ekologického poľnohospodárstva sa táto možnosť predĺženia týka len zachovania, nie konverzie).

| — | Prípad 3: agroenvironmentálne a klimatické opatrenia, ekologické poľnohospodárstvo (zachovanie) a dobré životné podmienky zvierat.
  Pokiaľ ide o nové záväzky s priamou nadväznosťou na záväzok prijatý počas počiatočného obdobia a ktorý skončil v roku 2021, tento nový záväzok sa môže prijať len na obdobie jedného roka. |
| --- | --- |

—

Prípad 3: agroenvironmentálne a klimatické opatrenia, ekologické poľnohospodárstvo (zachovanie) a dobré životné podmienky zvierat.

Pokiaľ ide o nové záväzky s priamou nadväznosťou na záväzok prijatý počas počiatočného obdobia a ktorý skončil v roku 2021, tento nový záväzok sa môže prijať len na obdobie jedného roka.

| 3.14. | Oprávnenosť výdavkov pokrývajúcich národný strategický plán a prechod medzi programovaním: v záujme uľahčiť prechod medzi predchádzajúcim a budúcim programovaním musia byť výdavky oprávnené na príspevok z ERFRV na obdobie 2022 – 2027 a plánované v národných strategických plánoch (výška a sadzba príspevku z EPFRV).






  — | Výdavky spojené so záväzkami prijatými v predchádzajúcich programových obdobiach [v rámci nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (8) alebo nariadenia (EÚ) č. 1305/2013] a presahujúce obdobie od 1. januára 2024 alebo 1. januára 2025 (situácia, ak sa päťročné záväzky prijali v roku 2019 alebo 2020). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Výdavky spojené so záväzkami prijatými v predchádzajúcich programových obdobiach [v rámci nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (8) alebo nariadenia (EÚ) č. 1305/2013] a presahujúce obdobie od 1. januára 2024 alebo 1. januára 2025 (situácia, ak sa päťročné záväzky prijali v roku 2019 alebo 2020).

| 3.15. | Podporné programy pre sektor ovocia a zeleniny:
  organizácie výrobcov s operačným programom, ktorý plynie aj po 31. decembri 2021, musia do 15. septembra 2021 predložiť svojmu členskému štátu žiadosť, aby sa ich operačný program pozmenil tak, aby bol v súlade s podmienkami budúceho nariadenia o strategických plánoch alebo sa nahradil novým operačným programom schváleným podľa tohto nariadenia. Ak organizácia výrobcov nepredloží pozmenený alebo nahradený operačný program, program sa skončí 31. decembra 2021. Pracovné programy stanovené na obdobie od 1. apríla 2018 do 31. marca 2021 sa musia predĺžiť do 31. decembra 2021. Organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov a medziodvetvové organizácie musia zodpovedajúcim spôsobom zmeniť svoje pracovné programy a oznámiť ich Komisii do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

3.15.

organizácie výrobcov s operačným programom, ktorý plynie aj po 31. decembri 2021, musia do 15. septembra 2021 predložiť svojmu členskému štátu žiadosť, aby sa ich operačný program pozmenil tak, aby bol v súlade s podmienkami budúceho nariadenia o strategických plánoch alebo sa nahradil novým operačným programom schváleným podľa tohto nariadenia. Ak organizácia výrobcov nepredloží pozmenený alebo nahradený operačný program, program sa skončí 31. decembra 2021. Pracovné programy stanovené na obdobie od 1. apríla 2018 do 31. marca 2021 sa musia predĺžiť do 31. decembra 2021. Organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov a medziodvetvové organizácie musia zodpovedajúcim spôsobom zmeniť svoje pracovné programy a oznámiť ich Komisii do 31. decembra 2020.

| 3.16. | Programy podpory pre sektor olivového oleja a stolových olív:
  pracovné programy stanovené na obdobie od 1. apríla 2018 do 31. marca 2021 sa musia predĺžiť do 31. decembra 2021. Organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov a medziodvetvové organizácia musia zodpovedajúcim spôsobom zmeniť svoje pracovné programy a oznámiť ich Komisii do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

3.16.

pracovné programy stanovené na obdobie od 1. apríla 2018 do 31. marca 2021 sa musia predĺžiť do 31. decembra 2021. Organizácie výrobcov, združenia organizácií výrobcov a medziodvetvové organizácia musia zodpovedajúcim spôsobom zmeniť svoje pracovné programy a oznámiť ich Komisii do 31. decembra 2020.

| 3.17. | Národné programy v sektore včelárstva:
  Národné programy by sa mali ukončiť 31. júla 2022. Články nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 týkajúce sa programov včelárstva sa budú naďalej uplatňovať po 31. decembri 2021, pokiaľ ide o výdavky a platby v súvislosti s operáciami realizovanými pred 1. augustom 2022. |
| --- | --- |

3.17.

Národné programy by sa mali ukončiť 31. júla 2022. Články nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 týkajúce sa programov včelárstva sa budú naďalej uplatňovať po 31. decembri 2021, pokiaľ ide o výdavky a platby v súvislosti s operáciami realizovanými pred 1. augustom 2022.

| 3.18. | Podporné programy v sektore vinohradníctva a vinárstva:






  — | kontext: finančné prostriedky Únie sa poskytujú členským štátom prostredníctvom vnútroštátnych podporných programov na päť rokov na financovanie osobitných opatrení pomoci zameraných na podporu sektora vinohradníctva a vinárstva. |
| --- | --- | --- |

3.18.

—

kontext: finančné prostriedky Únie sa poskytujú členským štátom prostredníctvom vnútroštátnych podporných programov na päť rokov na financovanie osobitných opatrení pomoci zameraných na podporu sektora vinohradníctva a vinárstva.

| — | Návrh prechodného nariadenia: vnútroštátne podporné programy by sa mali ukončiť 15. októbra 2023. Články nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 týkajúce opatrení pomoci v rámci vnútroštátnych podporných programov sa budú naďalej uplatňovať po 31. decembri 2021, pokiaľ ide o výdavky a platby v súvislosti s operáciami realizovanými pred 16. októbrom 2023. |
| --- | --- |

—

Návrh prechodného nariadenia: vnútroštátne podporné programy by sa mali ukončiť 15. októbra 2023. Články nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 týkajúce opatrení pomoci v rámci vnútroštátnych podporných programov sa budú naďalej uplatňovať po 31. decembri 2021, pokiaľ ide o výdavky a platby v súvislosti s operáciami realizovanými pred 16. októbrom 2023.

V Bruseli 7. mája 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 549.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 608.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 78, 20.3.2013, s. 23.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 78, 20.3.2013, s. 41.

7

(8)  Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).

8

---

| 14.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 232/36

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 1936/2001, (EÚ) 2017/2107 a (EÚ) 2019/833 a zrušuje nariadenie (EÚ) 2016/1627

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

(2020/C 232/05)

| Spravodajca: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konzultácia | Rada, 6. 12. 2019
  Európsky parlament, 16. 12. 2019 |
| --- | --- |
| Postup podľa RP | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 6. 3. 2020 |
| Prijaté v pléne | 7. 5. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 551 – schôdza na diaľku |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 251/0/10 |

Konzultácia

Rada, 6. 12. 2019

Európsky parlament, 16. 12. 2019

Postup podľa RP

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

6. 3. 2020

Prijaté v pléne

7. 5. 2020

Plenárne zasadnutie č.

551 – schôdza na diaľku

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

251/0/10

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta prijatie viacročného plánu riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnom Atlantiku a v Stredozemnom mori, keďže súčasná situácia biomasy tejto populácie je na historicky najvyššej úrovni, čo umožňuje upustiť od núdzových opatrení zavedených v predchádzajúcom pláne obnovy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor sa domnieva, že stanovenie viacročného plánu riadenia v Európskej únii, ktorým sa zabezpečuje vykonávanie opatrení obsiahnutých v odporúčaní 18-02 prijatom na 21. mimoriadnom zasadnutí ICCAT v roku 2018, je najvhodnejším spôsobom na zachovanie populácie nad úrovňami biomasy, pri ktorých je možné dosiahnuť maximálny udržateľný výnos, pričom sa zohľadňujú osobitosti rôznych druhov výstroja a rybolovných techník používaných pri tomto druhu rybolovu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV navrhuje, aby zákonodarcovia aktualizovali návrh nariadenia s cieľom zahrnúť zmeny, ktoré v roku 2019 schválila komisia ICCAT vo svojom odporúčaní 19-04. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor sa domnieva, že článok 29 ods. 3 návrhu by sa mal zmeniť s cieľom zosúladiť ho s odporúčaním 19-04, ako sa vysvetľuje v bode 4 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Cieľom tohto návrhu nariadenia je vykonávať v Európskej únii viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, ktorý schválila komisia ICCAT, so zámerom zabezpečiť vyššiu úroveň biomasy než je tá, ktorá je schopná poskytovať maximálny udržateľný výnos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Členské štáty s rybolovnými možnosťami na lov tuniaka modroplutvého musia vypracovať ročné rybolovné plány, ktoré musia obsahovať informácie o kvótach pridelených každému zoskupeniu podľa výstroja, kritériách použitých na prideľovanie, opatreniach na zabezpečenie dodržiavania individuálnych kvót, rybárskych sezónach, určených prístavoch, pravidlách vzťahujúcich sa na vedľajšie úlovky a oprávnených plavidlách. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Členské štáty s rybolovnými možnosťami na lov tuniaka modroplutvého musia tiež vypracovať ročné riadiace plány pre rybolovnú kapacitu s cieľom prispôsobiť počet rybárskych plavidiel prideleným rybolovným možnostiam, ročné plány inšpekcií s cieľom zabezpečiť súlad s týmto nariadením a ročné riadiace plány pre chov rýb, aby sa zabezpečilo odhadované množstvo tuniaka modroplutvého, ktoré možno chovať. Všetky tieto plány musia byť zaslané Komisii každý rok do 31. januára. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Technické opatrenia stanovené v tomto nariadení sa týkajú obmedzenia rybárskych sezón pre určité flotily, ako sú plavidlá na lov vakovou sieťou a plavidlá na lov pelagických druhov lovnou šnúrou, všeobecného stanovenia povolenej minimálnej veľkosti 30 kg alebo dĺžky nad 115 cm, ako aj stanovenia úrovne povolených vedľajších úlovkov, ktorá nesmie presiahnuť 20 % celkového úlovku na palube na konci každého rybárskeho výjazdu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Medzi kontrolné opatrenia, ktoré musia uplatňovať členské štáty, patrí povinnosť predložiť jeden mesiac pred začiatkom platnosti oprávnenia zoznamy plavidiel s oprávnením na rybolov a plavidiel používaných na účely komerčného využívania zdrojov tuniaka modroplutvého, ako aj zoznam pascí. Okrem toho sa Komisii poskytnú podrobné informácie o rybolovných činnostiach, ktoré vykonali oprávnené plavidlá za predchádzajúci rok vrátane informácií o celkových úlovkoch každého lovného plavidla, ako aj informácie o spoločných rybolovných operáciách, ktoré sa uskutočnili. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pre kapitánov rybárskych plavidiel s dĺžkou menej ako 12 metrov sa zavádza povinnosť (v nariadení o kontrole (1) je už táto povinnosť zavedená pre plavidlá s dĺžkou 12 metrov alebo viac) oznámiť najneskôr štyri hodiny pred predpokladaným časom príchodu do povoleného prístavu príslušnému orgánu členského štátu množstvo uloveného tuniaka modroplutvého, zemepisnú oblasť, z ktorej úlovok pochádza, a identifikačné číslo plavidla. Okrem toho sa zakazujú prekládky na mori vykonávané rybárskymi plavidlami Únie, ktoré na palube prevážajú úlovky tuniaka modroplutvého, alebo plavidlami tretích krajín vo vodách Únie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Členské štáty sú zodpovedné za realizáciu programu národných pozorovateľov, ktorí zabezpečia minimálne pokrytie stanoveného percentuálneho podielu v súlade s rôznymi segmentmi flotily. Členské štáty okrem toho zabezpečia prítomnosť regionálneho pozorovateľa ICCAT na plavidlách na lov vakovou sieťou. Každá operácia premiestnenia sa musí vopred oznámiť príslušnému členskému štátu, ktorý ju schváli alebo, ak je to vhodné, zamietne, a vyžaduje si použitie videokamier na overenie počtu premiestňovaných rýb. Okrem toho sa musia vopred oznámiť operácie na umiestňovanie do klietok, pričom podliehajú monitorovaniu videokamerami. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Monitorovanie a dohľad zo strany členských štátov sa uskutočňujú prostredníctvom systému monitorovania plavidiel v dĺžke 12 metrov alebo viac a inšpekcie sa vykonávajú v súlade s programom ICCAT pre spoločné medzinárodné inšpekcie. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Zakazuje sa uvádzanie na trh, vyloďovanie, dovoz, vývoz, umiestňovanie do klietok, opätovný vývoz a prekládka tuniaka modroplutvého, ku ktorým nie je pripojená overená dokumentácia stanovené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV vo všeobecnosti súhlasí s návrhom nariadenia, keďže ide o transpozíciu odporúčania komisie ICCAT. Vyjadruje tiež svoju spokojnosť s výsledkami plánu obnovy, vďaka ktorému sa podarilo zaistiť, že biomasa tuniaka modroplutvého dosahuje historicky najvyššiu úroveň, odkedy sú k dispozícii údaje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V roku 2019 komisia ICCAT prijala odporúčanie 19-04, ktorým sa mení odporúčanie 18-02, t. j. predmet tohto stanoviska. Výbor preto navrhuje, aby zákonodarcovia prispôsobili návrh nariadenia tomuto novému odporúčaniu. |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Konkrétne pripomienky |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | V článku 29 ods. 3 sa uvádza, že plavidlá Únie na lov vakovou sieťou sa nezúčastňujú na spoločných rybolovných operáciách s plavidlami na lov vakovou sieťou iných zmluvných strán dohovoru ICCAT, avšak v bode 62 odporúčania 19-04 sa stanovuje, že zmluvná strana (CPC) (2) s menej ako piatimi plavidlami na lov vakovou sieťou môže povoliť spoločné rybolovné operácie s ktoroukoľvek inou CPC.
  Každá CPC zapojená do niektorej spoločnej rybolovnej operácie zodpovedá za úlovky získané v rámci tejto spoločnej rybolovnej operácie. |
| --- | --- |

4.1.

Každá CPC zapojená do niektorej spoločnej rybolovnej operácie zodpovedá za úlovky získané v rámci tejto spoločnej rybolovnej operácie.

| 4.2. | Výbor sa domnieva, že v navrhovanom nariadení by sa mala zohľadniť výnimka stanovená v predchádzajúcom bode, t. j. mali by sa umožniť spoločné rybolovné operácie s flotilami iných CPC. EHSV však zastáva názor, že by sa mal najprv na bilaterálnej báze schváliť protokol o prevádzkových opatreniach, ktorými sa musia riadiť plavidlá a predovšetkým úrady každej CPC, pokiaľ ide o dokumenty týkajúce sa vyhlásenia o úlovkoch, ktoré sa vyžadujú podľa platných predpisov. |
| --- | --- |

4.2.

V Bruseli 7. mája 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009 , ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1)..

1

(2)  Zmluvná strana dohovoru (anglická skratka).

2

---