# Az Európai Unió C 233/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 233 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. szeptember 22. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 233

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. szeptember 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2005/C 233/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2005/C 233/2 | A 2005/4313 – SG(2005)A/1204. számú panasz átvételi elismervénye | 2 |
| 2005/C 233/3 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3784 – Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 3 |
| 2005/C 233/4 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3868 - DONG/Elsam/Energi E2) (
  1
  ) | 4 |
| 2005/C 233/5 | Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 27/2005 (ex NN 69/2004) – a Friuli-Venezia-Giulia régió takarmányfelvásárlási támogatása (a 2003. augusztus 20-i 14. sz. regionális törvény 6. cikke és a trieszti kereskedelmi kamara szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívása) – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően | 5 |
| 2005/C 233/6 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 9 |
| 2005/C 233/7 | Értesítés az Algériából, Fehéroroszországból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések lejáratára vonatkozó felülvizsgálati eljárás megindításáról | 14 |
| 2005/C 233/8 | Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően kiadott közlemény a COMP 37.749 ügy, Austrian Airlines/SAS együttműködési megállapodás (
  1
  ) | 18 |
| 2005/C 233/9 | Állami támogatás – Franciaország – Állami támogatás C 27/2005 (ex NN 69/2004) – kampánytervek a gyümölcs- és zöldségágazatban érintően – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően | 21 |
| 2005/C 233/0 | Állami támogatás – Dánia – Állami támogatás C 10/2005 (ex NN 127/2000) – Road Combus A/S passenger transport – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 233/1 | Állami támogatás – Szlovákia – C 25/2005 (ex NN 21/2005) állami támogatás — A Frucona Košice javára hozott intézkedés – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 47 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2005/C 233/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2005/C 233/2

A 2005/4313 – SG(2005)A/1204. számú panasz átvételi elismervénye

2

2005/C 233/3

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3784 – Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

3

2005/C 233/4

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3868 - DONG/Elsam/Energi E2) (
  1
  )

1

4

2005/C 233/5

Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 27/2005 (ex NN 69/2004) – a Friuli-Venezia-Giulia régió takarmányfelvásárlási támogatása (a 2003. augusztus 20-i 14. sz. regionális törvény 6. cikke és a trieszti kereskedelmi kamara szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívása) – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

5

2005/C 233/6

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

9

2005/C 233/7

Értesítés az Algériából, Fehéroroszországból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések lejáratára vonatkozó felülvizsgálati eljárás megindításáról

14

2005/C 233/8

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően kiadott közlemény a COMP 37.749 ügy, Austrian Airlines/SAS együttműködési megállapodás (
  1
  )

1

18

2005/C 233/9

Állami támogatás – Franciaország – Állami támogatás C 27/2005 (ex NN 69/2004) – kampánytervek a gyümölcs- és zöldségágazatban érintően – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

21

2005/C 233/0

Állami támogatás – Dánia – Állami támogatás C 10/2005 (ex NN 127/2000) – Road Combus A/S passenger transport – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

28

2005/C 233/1

Állami támogatás – Szlovákia – C 25/2005 (ex NN 21/2005) állami támogatás — A Frucona Košice javára hozott intézkedés – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

47

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2005/C 233/2 | Pályázati felhívások közvetett KTF-cselekvésekre Az Európai Kutatási Térség integrálása és megerősítése elnevezésű kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belül – Kiemelt témakör: Fenntartható energiarendszerek – A felhívás azonosítója: FP6-2005-Energy-4 | 53 |

III   Közlemények

Bizottság

2005/C 233/2

Pályázati felhívások közvetett KTF-cselekvésekre Az Európai Kutatási Térség integrálása és megerősítése elnevezésű kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belül – Kiemelt témakör: Fenntartható energiarendszerek – A felhívás azonosítója: FP6-2005-Energy-4

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2005. szeptember 21.

(2005/C 233/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2225 |
| JPY | Japán yen | 135,95 |
| DKK | Dán korona | 7,4591 |
| GBP | Angol font | 0,67505 |
| SEK | Svéd korona | 9,3345 |
| CHF | Svájci frank | 1,5519 |
| ISK | Izlandi korona | 75,08 |
| NOK | Norvég korona | 7,7925 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9557 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5730 |
| CZK | Cseh korona | 29,393 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 246,29 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6960 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8954 |
| RON | Román lej | 3,4873 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,48 |
| SKK | Szlovák korona | 38,445 |
| TRY | Török líra | 1,6340 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5834 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4264 |
| HKD | hongkongi dollár | 9,4884 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7449 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0526 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 257,95 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,7809 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,8914 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4435 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 487,84 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,608 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 68,796 |
| RUB | Orosz rubel | 34,6640 |
| THB | Thaiföldi baht | 50,171 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2225

JPY

Japán yen

135,95

DKK

Dán korona

7,4591

GBP

Angol font

0,67505

SEK

Svéd korona

9,3345

CHF

Svájci frank

1,5519

ISK

Izlandi korona

75,08

NOK

Norvég korona

7,7925

BGN

Bulgár leva

1,9557

CYP

Ciprusi font

0,5730

CZK

Cseh korona

29,393

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

246,29

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6960

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8954

RON

Román lej

3,4873

SIT

Szlovén tolar

239,48

SKK

Szlovák korona

38,445

TRY

Török líra

1,6340

AUD

Ausztrál dollár

1,5834

CAD

Kanadai dollár

1,4264

HKD

hongkongi dollár

9,4884

NZD

Új-zélandi dollár

1,7449

SGD

Szingapúri dollár

2,0526

KRW

Dél-Koreai won

1 257,95

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,7809

CNY

Kínai renminbi

9,8914

HRK

Horvát kuna

7,4435

IDR

Indonéz rúpia

12 487,84

MYR

Maláj ringgit

4,608

PHP

Fülöp-szigeteki peso

68,796

RUB

Orosz rubel

34,6640

THB

Thaiföldi baht

50,171

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/2

---

A 2005/4313 – SG(2005)A/1204. számú panasz átvételi elismervénye

(2005/C 233/02)

| 1. | Az Európai Bizottság 2005/4313. szám alatt panaszt vett nyilvántartásba arra vonatkozólag, hogy 2005-ben a németországi Frankfurt am Main városában a Höhenstraße térségében a légszennyező porrészecskék (PM10) mennyisége már több mint 35 napon meghaladta a 24 óránként mért 50 μg/m3-es határértéket. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottság 2005/4313. szám alatt panaszt vett nyilvántartásba arra vonatkozólag, hogy 2005-ben a németországi Frankfurt am Main városában a Höhenstraße térségében a légszennyező porrészecskék (PM10) mennyisége már több mint 35 napon meghaladta a 24 óránként mért 50 μg/m3-es határértéket.

| 2. | A Bizottsághoz erre vonatkozólag több mint 30 panasz érkezett be. A gyors válaszadás, illetve az érintettek tájékoztatása érdekében – az adminisztratív források lehető leggazdaságosabb felhasználásával – a Bizottság közzéteszi ezt az átvételi elismervényt az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az Interneten az alábbi címen:
  http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sg1/receipt/ |
| --- | --- |

2.

A Bizottsághoz erre vonatkozólag több mint 30 panasz érkezett be. A gyors válaszadás, illetve az érintettek tájékoztatása érdekében – az adminisztratív források lehető leggazdaságosabb felhasználásával – a Bizottság közzéteszi ezt az átvételi elismervényt az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az Interneten az alábbi címen:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sg1/receipt/

| 3. | A Bizottság az alkalmazandó közösségi jogszabályok figyelembevételével meg fogja vizsgálni a panaszt. A panaszosokat minden lehetséges módon tájékoztatni fogják a vizsgálat eredményéről – ideértve majd az Európai Unió Hivatalos Lapjában és/vagy az Interneten történő közzétételt – és bármely olyan utólagos intézkedésről, amelynek meghozataláról a Bizottság esetlegesen döntést hoz. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság az alkalmazandó közösségi jogszabályok figyelembevételével meg fogja vizsgálni a panaszt. A panaszosokat minden lehetséges módon tájékoztatni fogják a vizsgálat eredményéről – ideértve majd az Európai Unió Hivatalos Lapjában és/vagy az Interneten történő közzétételt – és bármely olyan utólagos intézkedésről, amelynek meghozataláról a Bizottság esetlegesen döntést hoz.

| 4. | A Bizottság törekedni fog arra, hogy az ügyben érdemi határozat szülessék (szabálysértési eljárás megindítása vagy az ügy lezárása) a panasz Főtitkárságnál való nyilvántartásba vételtől számított tizenkét hónapon belül. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság törekedni fog arra, hogy az ügyben érdemi határozat szülessék (szabálysértési eljárás megindítása vagy az ügy lezárása) a panasz Főtitkárságnál való nyilvántartásba vételtől számított tizenkét hónapon belül.

| 5. | Ha a Bizottságnak fel kell vennie a kapcsolatot a német hatóságokkal, a panasztevők jogainak védelme érdekében ezt személyazonosságuk említése nélkül fogja megtenni. Mindamellett a panaszosok felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy felfedje személyazonosságukat a német hatóságokkal történő kapcsolattartás során. |
| --- | --- |

5.

Ha a Bizottságnak fel kell vennie a kapcsolatot a német hatóságokkal, a panasztevők jogainak védelme érdekében ezt személyazonosságuk említése nélkül fogja megtenni. Mindamellett a panaszosok felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy felfedje személyazonosságukat a német hatóságokkal történő kapcsolattartás során.

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/3

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3784 – Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 233/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. szeptember 14-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Zumtobel vállalatcsoporthoz tartozó és a KKR irányítása alatt álló TridonicActo GmbH & Co KG („Tridonic”, Ausztria) valamint a Toyota Motor Company részét képező Toyoda Gosei (Japán) tervezett összefonódásáról, amely szerint ezen vállallatok közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a NewCo, egy újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján. |
| --- | --- |

1.

2005. szeptember 14-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Zumtobel vállalatcsoporthoz tartozó és a KKR irányítása alatt álló TridonicActo GmbH & Co KG („Tridonic”, Ausztria) valamint a Toyota Motor Company részét képező Toyoda Gosei (Japán) tervezett összefonódásáról, amely szerint ezen vállallatok közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a NewCo, egy újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | A Tridonic vállalat esetében: világító elemek, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

A Tridonic vállalat esetében: világító elemek,

| — | A Zumbotel vállalat esetében: világító felszerelések, |
| --- | --- |

—

A Zumbotel vállalat esetében: világító felszerelések,

| — | A KKR vállalat esetében: magántőkebefektető, |
| --- | --- |

—

A KKR vállalat esetében: magántőkebefektető,

| — | A Toyoda Gosei vállalat esetében: gépkocsialkatrészek és optoelektronika gyártása és értékesítése, |
| --- | --- |

—

A Toyoda Gosei vállalat esetében: gépkocsialkatrészek és optoelektronika gyártása és értékesítése,

| — | NewCo vállalat esetében: nagyfényerejű, diódákat kibocsátó világítótestek (HB-LED) fejlesztése, gyártása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

NewCo vállalat esetében: nagyfényerejű, diódákat kibocsátó világítótestek (HB-LED) fejlesztése, gyártása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3784 – Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3784 – Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/4

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3868 - DONG/Elsam/Energi E2)

(2005/C 233/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. szeptember 13-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a DONG A/S („DONG”, Dánia) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az Elsam A/S („Elsam”, Dánia), Energi E2 („E2”, Dánia), Københavns Energi Holding A/S („KE”, Dánia) és a Frederiksberg Elnet A/S („FE”, Dánia) vállalatok felett részesedés vásárlása és eszközvásárlás útján. |
| --- | --- |

1.

2005. szeptember 13-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a DONG A/S („DONG”, Dánia) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az Elsam A/S („Elsam”, Dánia), Energi E2 („E2”, Dánia), Københavns Energi Holding A/S („KE”, Dánia) és a Frederiksberg Elnet A/S („FE”, Dánia) vállalatok felett részesedés vásárlása és eszközvásárlás útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | DONG esetében: kőolaj- és földgázkutatás, termelés, off shore szállítás és eladás, földgáztárolás és -eladás, megújuló energia használata villamos energia és távhő termelésben valamint villamos energia eladása; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

DONG esetében: kőolaj- és földgázkutatás, termelés, off shore szállítás és eladás, földgáztárolás és -eladás, megújuló energia használata villamos energia és távhő termelésben valamint villamos energia eladása;

| — | Elsam esetében: villamos energia termelése és kereskedelme (fizikai és fiktív) mind a nagykereskedelem mind közvetlenül a fogyasztók számára valamint távhő előállítása; |
| --- | --- |

—

Elsam esetében: villamos energia termelése és kereskedelme (fizikai és fiktív) mind a nagykereskedelem mind közvetlenül a fogyasztók számára valamint távhő előállítása;

| — | E2 esetében: villamos energia gyártása és kereskedelme (fizikai és fiktív) valamint távhő előállítása; |
| --- | --- |

—

E2 esetében: villamos energia gyártása és kereskedelme (fizikai és fiktív) valamint távhő előállítása;

| — | KE esetében: háztartások és vállalati fogyasztók villamos energiával történő ellátása; |
| --- | --- |

—

KE esetében: háztartások és vállalati fogyasztók villamos energiával történő ellátása;

| — | FE esetében: háztartások és vállalati fogyasztók villamos energiával történő ellátása. |
| --- | --- |

—

FE esetében: háztartások és vállalati fogyasztók villamos energiával történő ellátása.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3868 - DONG/Elsam/Energi E2 a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3868 - DONG/Elsam/Energi E2 a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/5

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

Állami támogatás C 27/2005 (ex NN 69/2004) – a Friuli-Venezia-Giulia régió takarmányfelvásárlási támogatása (a 2003. augusztus 20-i 14. sz. regionális törvény 6. cikke és a trieszti kereskedelmi kamara szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívása)

Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(2005/C 233/05)

A Bizottság 2005. július 20-i levelével, amely hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Olaszországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással kapcsolatosan.

Az érdekelt felek ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket azzal a támogatással kapcsolatban, amellyel szemben a Bizottság eljárást kezdeményez, a következő címre:

| Európai Bizottság (Commission européenne) |
| --- |
| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural) |
| H Igazgatóság: Mezőgazdasági jogszabályok |
| Egység: H.2. Versenypolitika |
| Iroda: Loi 130 5/128 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 76 72 |

Európai Bizottság (Commission européenne)

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural)

H Igazgatóság: Mezőgazdasági jogszabályok

Egység: H.2. Versenypolitika

Iroda: Loi 130 5/128

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 76 72

Az észrevételeket közlik Olaszországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek – kérésüket megindokolva – írásban kérhetik személyazonosságuk bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

A kérdéses intézkedés célja a a Friuli-Venezia-Giulia régió azon termelőinek kompenzációs támogatása, akik a 2003-as szárazság miatt kárt szenvedtek a takarmánytermelésükben, és kénytelenek voltak a piacon beszerezni az állatállományuk táplálásához szükséges takarmányt.

Értékelés

Jelen helyzetben és a rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság kételkedik a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, mivel a támogatáshoz való jogosultság veszteségi küszöbének kiszámítási módja, illetve a támogatás kiszámítási módja nem felel meg a mezőgazdasági ágazat állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásainak, és ezért nem kizárt, hogy az elszenvedett károk túlkompenzálására kerülhetett sor.

A LEVÉL SZÖVEGE

| «1. | Con la presente, ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, nei confronti della misura in oggetto. |
| --- | --- |

«1.

Con la presente, ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, nei confronti della misura in oggetto.

Procedimento

| 2. | Con lettera del 2 aprile 2004, i servizi della Commissione, avendo appreso che la legge regionale 20 agosto 2003, n. 14 della Regione Friuli-Venezia Giulia conterrebbe disposizioni per la concessione di fondi alle Camere di commercio di Trieste e Gorizia per far fronte al fabbisogno di foraggio degli allevamenti colpiti dalla siccità del 2003, hanno chiesto alle autorità italiane una serie di delucidazioni al riguardo. |
| --- | --- |

2.

Con lettera del 2 aprile 2004, i servizi della Commissione, avendo appreso che la legge regionale 20 agosto 2003, n. 14 della Regione Friuli-Venezia Giulia conterrebbe disposizioni per la concessione di fondi alle Camere di commercio di Trieste e Gorizia per far fronte al fabbisogno di foraggio degli allevamenti colpiti dalla siccità del 2003, hanno chiesto alle autorità italiane una serie di delucidazioni al riguardo.

| 3. | Non essendo pervenuta alcuna risposta nel termine di quattro settimane concesso alle autorità italiane per comunicare le informazioni richieste, con lettera del 26 maggio 2004 i servizi della Commissione hanno inviato loro un sollecito. |
| --- | --- |

3.

Non essendo pervenuta alcuna risposta nel termine di quattro settimane concesso alle autorità italiane per comunicare le informazioni richieste, con lettera del 26 maggio 2004 i servizi della Commissione hanno inviato loro un sollecito.

| 4. | Con lettera del 10 giugno 2004, protocollata il 15 giugno 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso ai servizi della Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime affermano di aver inviato alle Camere di commercio di Trieste e di Gorizia due note, datate rispettivamente 30 settembre 2003 e 12 marzo 2004, per richiamare la loro attenzione sulla necessità di pubblicare un invito a manifestare interesse per gli aiuti previsti dall'articolo 6 della summenzionata legge e di notificarlo alla Commissione. |
| --- | --- |

4.

Con lettera del 10 giugno 2004, protocollata il 15 giugno 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso ai servizi della Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime affermano di aver inviato alle Camere di commercio di Trieste e di Gorizia due note, datate rispettivamente 30 settembre 2003 e 12 marzo 2004, per richiamare la loro attenzione sulla necessità di pubblicare un invito a manifestare interesse per gli aiuti previsti dall'articolo 6 della summenzionata legge e di notificarlo alla Commissione.

| 5. | In base a tali informazioni, con lettera del 28 giugno 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane, di comunicare loro i testi delle note specificate e degli inviti a manifestare interesse preparati dalle due Camere di commercio. Inoltre, essi hanno chiesto se fossero stati concessi aiuti e, in caso affermativo, di specificare gli importi e le modalità di concessione. |
| --- | --- |

5.

In base a tali informazioni, con lettera del 28 giugno 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane, di comunicare loro i testi delle note specificate e degli inviti a manifestare interesse preparati dalle due Camere di commercio. Inoltre, essi hanno chiesto se fossero stati concessi aiuti e, in caso affermativo, di specificare gli importi e le modalità di concessione.

| 6. | Con lettera del 27 settembre 2004, protocollata il 29 settembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione i testi e le informazioni richiesti nella lettera del 28 giugno 2004. |
| --- | --- |

6.

Con lettera del 27 settembre 2004, protocollata il 29 settembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione i testi e le informazioni richiesti nella lettera del 28 giugno 2004.

| 7. | Poiché risultava chiaramente dalle suddette informazioni che l'invito a manifestare interesse della Camera di commercio di Trieste era già stato pubblicato e seguito da effetti e che, inoltre, gli aiuti che le Camere di commercio potevano versare o che avevano versato non erano contemplati dalle disposizioni del regime generale degli aiuti delle Camere di commercio, approvato dalla Commissione nell'ambito del fascicolo di aiuto N 241/01, i servizi della Commissione hanno deciso di aprire un fascicolo di aiuto non notificato con il numero NN 69/04. |
| --- | --- |

7.

Poiché risultava chiaramente dalle suddette informazioni che l'invito a manifestare interesse della Camera di commercio di Trieste era già stato pubblicato e seguito da effetti e che, inoltre, gli aiuti che le Camere di commercio potevano versare o che avevano versato non erano contemplati dalle disposizioni del regime generale degli aiuti delle Camere di commercio, approvato dalla Commissione nell'ambito del fascicolo di aiuto N 241/01, i servizi della Commissione hanno deciso di aprire un fascicolo di aiuto non notificato con il numero NN 69/04.

| 8. | Con lettera del 12 novembre 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto informazioni complementari sugli aiuti in oggetto alle autorità italiane. |
| --- | --- |

8.

Con lettera del 12 novembre 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto informazioni complementari sugli aiuti in oggetto alle autorità italiane.

| 9. | Lo stesso giorno, la Commissione ha ricevuto una lettera delle autorità italiane contenente informazioni che completavano quelle chieste nella lettera del 28 giugno 2004 (cfr. punto 5). |
| --- | --- |

9.

Lo stesso giorno, la Commissione ha ricevuto una lettera delle autorità italiane contenente informazioni che completavano quelle chieste nella lettera del 28 giugno 2004 (cfr. punto 5).

| 10. | Con lettera del 6 gennaio 2005, protocollata l'11 gennaio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime chiedevano una proroga del termine che era stato loro concesso per fornire informazioni complementari sugli aiuti in oggetto, allo scopo di riesaminare la normativa regionale in materia. |
| --- | --- |

10.

Con lettera del 6 gennaio 2005, protocollata l'11 gennaio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime chiedevano una proroga del termine che era stato loro concesso per fornire informazioni complementari sugli aiuti in oggetto, allo scopo di riesaminare la normativa regionale in materia.

| 11. | Con lettera del 25 gennaio 2005 i servizi della Commissione hanno concesso una proroga di un mese. |
| --- | --- |

11.

Con lettera del 25 gennaio 2005 i servizi della Commissione hanno concesso una proroga di un mese.

| 12. | Con lettera del 21 febbraio 2005, protocollata il 22 febbraio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime precisavano che la Camera di commercio di Gorizia non aveva dato attuazione agli aiuti previsti e rinunciava a farlo (questa lettera è accompagnata da una delibera della stessa Camera di commercio che conferma tale informazione). |
| --- | --- |

12.

Con lettera del 21 febbraio 2005, protocollata il 22 febbraio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime precisavano che la Camera di commercio di Gorizia non aveva dato attuazione agli aiuti previsti e rinunciava a farlo (questa lettera è accompagnata da una delibera della stessa Camera di commercio che conferma tale informazione).

| 13. | Con lettere del 28 febbraio 2005, protocollata il 1o marzo 2005, e del 30 marzo 2005, protocollata il 31 marzo 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione informazioni complementari in merito agli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste. |
| --- | --- |

13.

Con lettere del 28 febbraio 2005, protocollata il 1o marzo 2005, e del 30 marzo 2005, protocollata il 31 marzo 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione informazioni complementari in merito agli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste.

| 14. | Tenuto conto di quanto figura al punto 12, la decisione riguarderà unicamente gli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste. |
| --- | --- |

14.

Tenuto conto di quanto figura al punto 12, la decisione riguarderà unicamente gli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste.

Descrizione

| 15. | L'articolo 6 della legge regionale del Friuli-Venezia Giulia 20 agosto 2003, n. 14, stabilisce che l'amministrazione regionale è autorizzata a concedere un finanziamento straordinario di 170 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Trieste e di 80 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Gorizia, per far fronte alle eccezionali esigenze connesse all'alimentazione del bestiame delle aziende con allevamenti zootecnici colpite dalla siccità del 2003 e ricadenti in aree non servite da sistemi irrigui consortili. |
| --- | --- |

15.

L'articolo 6 della legge regionale del Friuli-Venezia Giulia 20 agosto 2003, n. 14, stabilisce che l'amministrazione regionale è autorizzata a concedere un finanziamento straordinario di 170 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Trieste e di 80 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Gorizia, per far fronte alle eccezionali esigenze connesse all'alimentazione del bestiame delle aziende con allevamenti zootecnici colpite dalla siccità del 2003 e ricadenti in aree non servite da sistemi irrigui consortili.

| 16. | L'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste prevede un sostegno finanziario agli allevamenti della provincia di Trieste che sono stati colpiti dalla siccità del 2003 e che, non avendo potuto irrigare le loro superfici non servite da un sistema di irrigazione consortile, hanno subito una perdita di produzione di almeno il 20 % (nelle zone svantaggiate) o del 30 % (nelle altre zone). Tale sostegno si traduce in un aiuto all'acquisto di foraggi necessari all'alimentazione del bestiame. |
| --- | --- |

16.

L'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste prevede un sostegno finanziario agli allevamenti della provincia di Trieste che sono stati colpiti dalla siccità del 2003 e che, non avendo potuto irrigare le loro superfici non servite da un sistema di irrigazione consortile, hanno subito una perdita di produzione di almeno il 20 % (nelle zone svantaggiate) o del 30 % (nelle altre zone). Tale sostegno si traduce in un aiuto all'acquisto di foraggi necessari all'alimentazione del bestiame.

| 17. | L'aiuto è versato dietro presentazione delle fatture relative agli acquisti di foraggi effettuati fra il 1o maggio e il 20 novembre 2003 e copre il quantitativo di foraggio necessario a soddisfare il fabbisogno nutrizionale calcolato per unità di bestiame (UB) presente nell'azienda e appartenente al conduttore. Le UB rappresentano i bovini, ovini, caprini ed equini da macello o utilizzati per il lavoro; nel caso degli animali da macello, sono interessati solo quelli allevati da conduttori a titolo principale o da coltivatori diretti iscritti presso la previdenza sociale dell'INPS (Istituto nazionale per la previdenza sociale) per il settore agricolo. Il termine »foraggio« designa qualsiasi tipo di fieno essiccato. |
| --- | --- |

17.

L'aiuto è versato dietro presentazione delle fatture relative agli acquisti di foraggi effettuati fra il 1o maggio e il 20 novembre 2003 e copre il quantitativo di foraggio necessario a soddisfare il fabbisogno nutrizionale calcolato per unità di bestiame (UB) presente nell'azienda e appartenente al conduttore. Le UB rappresentano i bovini, ovini, caprini ed equini da macello o utilizzati per il lavoro; nel caso degli animali da macello, sono interessati solo quelli allevati da conduttori a titolo principale o da coltivatori diretti iscritti presso la previdenza sociale dell'INPS (Istituto nazionale per la previdenza sociale) per il settore agricolo. Il termine »foraggio« designa qualsiasi tipo di fieno essiccato.

| 18. | Gli aiuti possono essere versati fino ad esaurimento del fondo creato a questo scopo e concessi a qualsiasi azienda ne faccia richiesta stabilita nella provincia di Trieste. |
| --- | --- |

18.

Gli aiuti possono essere versati fino ad esaurimento del fondo creato a questo scopo e concessi a qualsiasi azienda ne faccia richiesta stabilita nella provincia di Trieste.

| 19. | Il quantitativo massimo di foraggio rimborsabile per UB è fissato a 15 quintali. Il prezzo di riferimento utilizzato per il calcolo dell'aiuto è fissato a 20 EUR, IVA esclusa. Qualora il numero di domande superi le previsioni, l'aiuto individuale sarà ridotto proporzionalmente per UB. |
| --- | --- |

19.

Il quantitativo massimo di foraggio rimborsabile per UB è fissato a 15 quintali. Il prezzo di riferimento utilizzato per il calcolo dell'aiuto è fissato a 20 EUR, IVA esclusa. Qualora il numero di domande superi le previsioni, l'aiuto individuale sarà ridotto proporzionalmente per UB.

| 20. | Nel caso in cui gli allevamenti beneficiari chiedano e ottengano altri aiuti per le perdite dovute alla siccità del 2003, l'importo dell'aiuto previsto nell'invito a manifestare interesse sarà ridotto di conseguenza. |
| --- | --- |

20.

Nel caso in cui gli allevamenti beneficiari chiedano e ottengano altri aiuti per le perdite dovute alla siccità del 2003, l'importo dell'aiuto previsto nell'invito a manifestare interesse sarà ridotto di conseguenza.

Valutazione

| 21. | Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. In questa fase, gli aiuti previsti dalla legge regionale in oggetto sembrano corrispondere a questa definizione nel senso che favoriscono talune produzioni (le produzioni animali, in quanto l'aiuto all'acquisto di foraggi serve a permettere l'alimentazione degli animali) e possono incidere sugli scambi grazie alla posizione dell'Italia nelle suddette produzioni (a titolo di esempio, nel 2003 l'Italia ha realizzato il 15,3 % della produzione comunitaria di carne bovina, risultando così il terzo produttore di carne bovina dell'Unione). |
| --- | --- |

21.

Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. In questa fase, gli aiuti previsti dalla legge regionale in oggetto sembrano corrispondere a questa definizione nel senso che favoriscono talune produzioni (le produzioni animali, in quanto l'aiuto all'acquisto di foraggi serve a permettere l'alimentazione degli animali) e possono incidere sugli scambi grazie alla posizione dell'Italia nelle suddette produzioni (a titolo di esempio, nel 2003 l'Italia ha realizzato il 15,3 % della produzione comunitaria di carne bovina, risultando così il terzo produttore di carne bovina dell'Unione).

| 22. | Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

22.

Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune.

| 23. | Nella fattispecie, tenendo conto della natura degli aiuti sopra descritti, l'unica deroga che potrebbe essere invocata è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse (1). |
| --- | --- |

23.

Nella fattispecie, tenendo conto della natura degli aiuti sopra descritti, l'unica deroga che potrebbe essere invocata è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse (1).

| 24. | Perché questa deroga sia applicabile, la misura oggetto di esame, conseguente alla siccità del 2003, deve essere conforme alle disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso »gli orientamenti«) (2), relativo agli aiuti destinati ad indennizzare gli agricoltori delle perdite causate da avverse condizioni atmosferiche. |
| --- | --- |

24.

Perché questa deroga sia applicabile, la misura oggetto di esame, conseguente alla siccità del 2003, deve essere conforme alle disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso »gli orientamenti«) (2), relativo agli aiuti destinati ad indennizzare gli agricoltori delle perdite causate da avverse condizioni atmosferiche.

| 25. | Per quanto riguarda il rispetto delle suddette disposizioni (riprodotte in corsivo nel testo), la Commissione osserva quanto segue:

  La Commissione autorizza la concessione di indennizzi quando il danno raggiunge una determinata soglia, fissata al 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e al 30 % nelle altre zone. Qualora siano state danneggiate le colture annuali, la soglia di perdita pertinente va determinata sulla base del confronto tra la produzione lorda della coltura di cui trattasi nell'anno in questione e la produzione lorda media nelle tre campagne precedenti, escludendo gli anni in cui è stato pagato un compenso in seguito ad avverse condizioni atmosferiche (punto 11.3.2 degli orientamenti). |
| --- | --- |

25.

Per quanto riguarda il rispetto delle suddette disposizioni (riprodotte in corsivo nel testo), la Commissione osserva quanto segue:

La Commissione autorizza la concessione di indennizzi quando il danno raggiunge una determinata soglia, fissata al 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e al 30 % nelle altre zone. Qualora siano state danneggiate le colture annuali, la soglia di perdita pertinente va determinata sulla base del confronto tra la produzione lorda della coltura di cui trattasi nell'anno in questione e la produzione lorda media nelle tre campagne precedenti, escludendo gli anni in cui è stato pagato un compenso in seguito ad avverse condizioni atmosferiche (punto 11.3.2 degli orientamenti).

| 26. | Alla luce delle disposizioni del punto 16 supra, la Commissione constata che l'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste limita l'ambito dei potenziali beneficiari a quanti hanno subito una perdita di almeno il 20 % nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone. Tuttavia, nel suddetto invito non figura alcun elemento che indichi su quale base le soglie di perdita in questione siano state calcolate. |
| --- | --- |

26.

Alla luce delle disposizioni del punto 16 supra, la Commissione constata che l'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste limita l'ambito dei potenziali beneficiari a quanti hanno subito una perdita di almeno il 20 % nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone. Tuttavia, nel suddetto invito non figura alcun elemento che indichi su quale base le soglie di perdita in questione siano state calcolate.

| 27. | In questa fase e sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione non può ritenere che le soglie di perdita siano state stabilite nel rigoroso rispetto delle disposizioni del punto 11.3 degli orientamenti e non può quindi escludere che siano stati ammessi al beneficio dell'aiuto alcuni agricoltori che non avrebbero potuto esserlo se le soglie di perdita fossero state calcolate come indicato al suddetto punto. Per il momento, quindi, essa non può che esprimere dei dubbi circa l'ammissibilità del metodo di determinazione delle soglie di perdita per la definizione dell'ambito dei beneficiari (a questo proposito, cfr. anche il punto 31).

  Per evitare compensazioni eccessive, l'importo dell'aiuto pagabile non deve superare il livello medio della produzione durante il periodo normale moltiplicato per il prezzo medio nello stesso periodo, da cui si sottrae la produzione effettiva nell'anno in cui si è verificato l'evento moltiplicata per il prezzo medio in quell'anno. Dall'importo dell'aiuto vanno inoltre detratti eventuali pagamenti diretti (punto 11.3.2. degli orientamenti). |
| --- | --- |

27.

In questa fase e sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione non può ritenere che le soglie di perdita siano state stabilite nel rigoroso rispetto delle disposizioni del punto 11.3 degli orientamenti e non può quindi escludere che siano stati ammessi al beneficio dell'aiuto alcuni agricoltori che non avrebbero potuto esserlo se le soglie di perdita fossero state calcolate come indicato al suddetto punto. Per il momento, quindi, essa non può che esprimere dei dubbi circa l'ammissibilità del metodo di determinazione delle soglie di perdita per la definizione dell'ambito dei beneficiari (a questo proposito, cfr. anche il punto 31).

Per evitare compensazioni eccessive, l'importo dell'aiuto pagabile non deve superare il livello medio della produzione durante il periodo normale moltiplicato per il prezzo medio nello stesso periodo, da cui si sottrae la produzione effettiva nell'anno in cui si è verificato l'evento moltiplicata per il prezzo medio in quell'anno. Dall'importo dell'aiuto vanno inoltre detratti eventuali pagamenti diretti (punto 11.3.2. degli orientamenti).

| 28. | In questa fase e alla luce delle disposizioni dei punti 17 e 19 supra, la Commissione constata che il metodo di calcolo dell'aiuto descritto nell'invito a manifestare interesse, pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste, non corrisponde affatto a quello preconizzato dal punto 11.3 degli orientamenti, in quanto esso si basa semplicemente su un parametro di prezzi per unità di peso acquistato. Sulla base delle informazioni di cui può disporre, essa non è nemmeno in grado di stabilire se gli importi ottenuti attraverso l'applicazione del suddetto parametro sarebbero stati inferiori o superiori a quelli che avrebbe comportato l'applicazione della formula indicata al punto 11.3 degli orientamenti. |
| --- | --- |

28.

In questa fase e alla luce delle disposizioni dei punti 17 e 19 supra, la Commissione constata che il metodo di calcolo dell'aiuto descritto nell'invito a manifestare interesse, pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste, non corrisponde affatto a quello preconizzato dal punto 11.3 degli orientamenti, in quanto esso si basa semplicemente su un parametro di prezzi per unità di peso acquistato. Sulla base delle informazioni di cui può disporre, essa non è nemmeno in grado di stabilire se gli importi ottenuti attraverso l'applicazione del suddetto parametro sarebbero stati inferiori o superiori a quelli che avrebbe comportato l'applicazione della formula indicata al punto 11.3 degli orientamenti.

| 29. | In tali circostanze, la Commissione non può che dubitare, per il momento, dell'adeguatezza del metodo utilizzato per il calcolo dell'aiuto. |
| --- | --- |

29.

In tali circostanze, la Commissione non può che dubitare, per il momento, dell'adeguatezza del metodo utilizzato per il calcolo dell'aiuto.

| 30. | Un secondo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che l'invito a manifestare interesse indica che l'aiuto sarà versato sulla base delle fatture di acquisto del foraggio, ma non precisa che gli acquisti devono limitarsi al quantitativo di foraggio effettivamente perso a causa della siccità (esso specifica semplicemente che sarà preso in considerazione il fabbisogno alimentare per unità di bestiame mentre il quantitativo massimo di foraggio ammesso al rimborso viene indicato senza stabilire alcun nesso con il suddetto fabbisogno, elemento che consentirebbe di impedire che un allevatore possa approfittare della misura per acquistare quantitativi eccessivi di foraggio sapendo che, in ogni caso, verrebbe rimborsato). |
| --- | --- |

30.

Un secondo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che l'invito a manifestare interesse indica che l'aiuto sarà versato sulla base delle fatture di acquisto del foraggio, ma non precisa che gli acquisti devono limitarsi al quantitativo di foraggio effettivamente perso a causa della siccità (esso specifica semplicemente che sarà preso in considerazione il fabbisogno alimentare per unità di bestiame mentre il quantitativo massimo di foraggio ammesso al rimborso viene indicato senza stabilire alcun nesso con il suddetto fabbisogno, elemento che consentirebbe di impedire che un allevatore possa approfittare della misura per acquistare quantitativi eccessivi di foraggio sapendo che, in ogni caso, verrebbe rimborsato).

| 31. | Un terzo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che, nella lettera del 28 febbraio 2005, le autorità italiane hanno fornito una tabella contenente un elenco degli importi di aiuto che sono stati versati ad ogni beneficiario, nonché un elenco degli importi che avrebbero potuto essere versati a ciascuno di essi se fossero state applicate le disposizioni della legge italiana sulle calamità naturali (legge 185/92, che era ancora in vigore al momento in cui è stata adottata la misura d'aiuto). Oltre al fatto che la Commissione non dispone di alcuna indicazione precisa sui calcoli che sono stati effettuati sulla base della legge n. 185/92, da un raffronto fra i due elenchi in questione risulta chiaramente che alcuni agricoltori hanno ricevuto aiuti eccessivi e che altri non avrebbero potuto nemmeno essere ammessi all'aiuto. Quest'ultimo punto conferma i dubbi della Commissione non solo sul metodo di calcolo, ma anche per quanto riguarda il metodo seguito per determinare le soglie di perdita. |
| --- | --- |

31.

Un terzo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che, nella lettera del 28 febbraio 2005, le autorità italiane hanno fornito una tabella contenente un elenco degli importi di aiuto che sono stati versati ad ogni beneficiario, nonché un elenco degli importi che avrebbero potuto essere versati a ciascuno di essi se fossero state applicate le disposizioni della legge italiana sulle calamità naturali (legge 185/92, che era ancora in vigore al momento in cui è stata adottata la misura d'aiuto). Oltre al fatto che la Commissione non dispone di alcuna indicazione precisa sui calcoli che sono stati effettuati sulla base della legge n. 185/92, da un raffronto fra i due elenchi in questione risulta chiaramente che alcuni agricoltori hanno ricevuto aiuti eccessivi e che altri non avrebbero potuto nemmeno essere ammessi all'aiuto. Quest'ultimo punto conferma i dubbi della Commissione non solo sul metodo di calcolo, ma anche per quanto riguarda il metodo seguito per determinare le soglie di perdita.

| 32. | È inoltre interessante osservare che la tabella summenzionata contiene una colonna che riporta l'importo che ciascun agricoltore potrebbe ricevere ai sensi del regolamento (CE) n. 1860/2004 della Commissione, del 6 ottobre 2004, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti de minimis nei settori dell'agricoltura e della pesca (3) e che, pur tenendo conto di tale importo, alcuni agricoltori avrebbero sempre ricevuto aiuti eccessivi. |
| --- | --- |

32.

È inoltre interessante osservare che la tabella summenzionata contiene una colonna che riporta l'importo che ciascun agricoltore potrebbe ricevere ai sensi del regolamento (CE) n. 1860/2004 della Commissione, del 6 ottobre 2004, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti de minimis nei settori dell'agricoltura e della pesca (3) e che, pur tenendo conto di tale importo, alcuni agricoltori avrebbero sempre ricevuto aiuti eccessivi.

| 33. | Infine, per quanto riguarda la detrazione di eventuali aiuti diretti, la Commissione non ha ricevuto alcuna informazione in materia da parte delle autorità italiane (il punto 20 menziona gli altri aiuti eventualmente ottenuti in seguito alla siccità, ma non eventuali aiuti ottenuti nell'ambito della PAC). Essa non può quindi escludere, ancora una volta, che gli aiuti versati siano stati eccessivi.

  Al fine di evitare compensazioni eccessive, vanno detratte dall'importo dell'aiuto eventuali somme percepite a titolo di regimi assicurativi. Occorre inoltre tener conto delle spese ordinarie non sostenute dall'agricoltore, come nel caso in cui non sia necessario effettuare il raccolto. |
| --- | --- |

33.

Infine, per quanto riguarda la detrazione di eventuali aiuti diretti, la Commissione non ha ricevuto alcuna informazione in materia da parte delle autorità italiane (il punto 20 menziona gli altri aiuti eventualmente ottenuti in seguito alla siccità, ma non eventuali aiuti ottenuti nell'ambito della PAC). Essa non può quindi escludere, ancora una volta, che gli aiuti versati siano stati eccessivi.

Al fine di evitare compensazioni eccessive, vanno detratte dall'importo dell'aiuto eventuali somme percepite a titolo di regimi assicurativi. Occorre inoltre tener conto delle spese ordinarie non sostenute dall'agricoltore, come nel caso in cui non sia necessario effettuare il raccolto.

| 34. | La Commissione osserva che il punto 20 non fa alcun riferimento né a eventuali interventi di compagnie assicuratrici, né alle spese per il raccolto eventualmente non sostenute. Essa non può quindi che dubitare, in questa fase, dell'assenza di rischi di compensazione eccessiva delle perdite subite. |
| --- | --- |

34.

La Commissione osserva che il punto 20 non fa alcun riferimento né a eventuali interventi di compagnie assicuratrici, né alle spese per il raccolto eventualmente non sostenute. Essa non può quindi che dubitare, in questa fase, dell'assenza di rischi di compensazione eccessiva delle perdite subite.

| 35. | Sulla base delle considerazioni che precedono, la Commissione, in questa fase, non è in grado di ritenere che i contributi versati agli agricoltori del Friuli, colpiti dalla siccità nel 2003, possano beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse. |
| --- | --- |

35.

Sulla base delle considerazioni che precedono, la Commissione, in questa fase, non è in grado di ritenere che i contributi versati agli agricoltori del Friuli, colpiti dalla siccità nel 2003, possano beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.

| 36. | Per questa ragione, la Commissione ha quindi deciso, a questo riguardo, di avviare il procedimento previsto dall'articolo 88, paragrafo 2, del trattato. |
| --- | --- |

36.

Per questa ragione, la Commissione ha quindi deciso, a questo riguardo, di avviare il procedimento previsto dall'articolo 88, paragrafo 2, del trattato.

| 37. | Nell'ambito di tale procedimento la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire ogni altro complemento d'informazione utile per la valutazione degli aiuti in oggetto nel termine di un mese a decorrere dalla data di ricevimento della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto. |
| --- | --- |

37.

Nell'ambito di tale procedimento la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire ogni altro complemento d'informazione utile per la valutazione degli aiuti in oggetto nel termine di un mese a decorrere dalla data di ricevimento della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.

| 38. | La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare presso il beneficiario eventuali aiuti illegalmente concessi.» |
| --- | --- |

38.

La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare presso il beneficiario eventuali aiuti illegalmente concessi.»

---

(1)  La deroga prevista dall'articolo 87, paragrafo 2, lettera b), riguarda le vere calamità naturali e non gli eventi assimilabili ad esse (la normativa comunitaria in materia di aiuti di Stato nel settore agricolo precisa che la Commissione ha sempre considerato che la siccità non poteva essere considerata in quanto tale una calamità naturale ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera b), del trattato).

1

(2)  GU C 232 del 12.8.2000, pag. 17.

2

(3)  GU L 325 del 28.10.2004, pag. 4.

3

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/9

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2005/C 233/06)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényezők, nevezetesen a 4.6 pont teszik indokolttá, melyek alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekintett.

ÖSSZEFOGLALÓ

2081/92/EGK TANÁCSI RENDELET

„HUILE D'OLIVE DE CORSE” VAGY „HUILE D'OLIVE DE CORSE – OLIU DI CORSICA”

No CE: FR/00428/11.11.2004

OEM (X) OFJ ( )

Ez az összefoglaló adatlap tájékoztatás céljából készült. Teljeskörű tájékoztatást, különösen az érintett OEM vagy OFJ alá tartozó termékek termelőinek, a termékleírás teljes változata ad, amely tagállami szinten vagy a Bizottság szolgáltainál hozzáférhető (1).

1.   A tagállam illetékes hatósága

| Megnevezés: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Cím: | 138, Champs-Elysées – F-75008 Paris
  2005. január 1-től: 51, rue d'Anjou – F-75008 Paris |
| Telefon: | (33-1) 53 89 80 00 |
| Fax: | (33-1) 42 25 57 97 |

Megnevezés:

Institut National des Appellations d'Origine

Cím:

138, Champs-Elysées – F-75008 Paris

2005. január 1-től: 51, rue d'Anjou – F-75008 Paris

Telefon:

(33-1) 53 89 80 00

Fax:

(33-1) 42 25 57 97

2.   Termelői csoport

2.1.   Megnevezés: Syndicat AOC Oliu di Corsica – Huile d'olive de Corse.

2.2   Cím:

| Cutaghjolu. 20240 GHISONACCIA |
| --- |
| Telefon: 04 95 56 64 97 |
| E-mail cím: oliudicorsica@free.fr |

Cutaghjolu. 20240 GHISONACCIA

Telefon: 04 95 56 64 97

E-mail cím: oliudicorsica@free.fr

2.3   Tagság összetétele: termelők/feldolgozók (X) egyéb ( )

3.   Terméktípus

Olívaolaj, 1-5. osztály

4.   A termékleírás áttekintése

(a 4. cikk (2) bekezdésében szereplő feltételek összefoglalása)

4.1   Megnevezés: „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica”

4.2   Leírás: Az „Huile d'olive de Corse”, másképpen „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” olyan olívaolaj, amely jellemzően lágy ízérzetet kelt, szinte semmi csípős vagy fanyar íze nincs. Kifinomult zamatai szárított gyümölcsre, süteményre és bozótra emlékeztetnek.

Az olaj szalmaszín és halványsárga közötti árnyalatú, néha zöld fényben játszik.

4.3   Földrajzi terület: A földrajzi terület a következő 297 települést foglalja magában:

Corse du sud megye: Afa; Ajaccio; Alata; Albitreccia; Altagene; Ambiegna; Appietto; Arbellara; Arbori; Argiusta-Moriccio; Arro; Azilone-Ampaza; Azzana; Balogna; Bastelicaccia; Belvedere-Campomoro; Bilia; Bonifacio; Calcatoggio; Campo; Cannelle; Carbini; Carbuccia; Cardo-Torgia; Cargese; Cargiaca; Casaglione; Casalabriva; Cauro; Coggia; Cognocoli-Monticchi; Conca; Corrano; Coti-Chiavari; Cuttoli-Corticchiato; Eccica-Suarella; Figari; Foce; Forciolo; Fozzano; Frasseto; Giuncheto; Granace; Grossa; Grosseto-Prugna; Guarguale; Lecci; Letia; Levie; Lopigna; Loreto-Di-Tallano; Marignana; Mela; Moca-Croce; Monacia-D'aullene; Murzo; Ocana; Olivese; Olmeto; Olmiccia; Osani; Ota; Partinello; Peri; Petreto-Bicchisano; Piana; Pianottoli-Caldarello; Pietrosella; Pila-Canale; Porto-Vecchio; Propriano; Rosazia; Salice; Sari-Solenzara; Sari-D'orcino; Sarrola-Carcopino; Sartene; Serra-Di-Ferro; Serra-Di-Scopamene; Serriera; Sollacaro; Sorbollano; Sotta; Sant'andrea-D'orcino; San-Gavino-Di-Carbini; Sainte-Lucie-De-Tallano; Santa-Maria-Figaniella; Santa-Maria-Siche; Tavaco; Ucciani; Urbalacone; Valle-Di-Mezzana; Vero; Vico; Viggianello; Villanova; Ze rubia; Zevaco; Zigliara; Zonza; Zoza.

Haute Corse megye: Aghione; Aland; Aleria; Algajola; Altiani; Ampriani; Antisanti; Aregno; Avapessa; Barbaggio; Barrettali; Bastia; Belgodere; Bigorno; Biguglia; Bisinchi; Borgo; Brando;Cagnano; Calenzana; Calvi; Campi; Campile; Campitello; Canale-Di-Verde; Canari; Canavaggia; Casabianca; Casalta; Casevecchie; Castellare-di-Casinca; Castellare-di-Mercurio; Castello-di-Rostino; Castifao; Castiglione; Castineta; Castirla; Cateri; Centuri; Cervione; Chiatra; Chisa; Corbara; Costa; Croce; Crocicchia; Erbajolo; Ersa; Farinole; Favalello; Feliceto; Ficaja; Focicchia; Furiani; Galeria; Gavignano; Ghisonaccia; Giocatojo; Giuncaggio; Ile-Rousse; Isolaccio-Di-Fiumorbo; Lama; Lavatoggio; Lento; Linguizzetta; Loreto-Di-Casinca; Lucciana; Lugo-Di-Nazza; Lumio; Luri; Manso; Matra; Meria; Moita; Moltifao; Monacia-D'orezza; Moncale; Monte; Montegrosso; Monticello; Morosaglia; Morsiglia; Murato; Muro; Nessa; Nocario; Noceta; Nonza; Novella; Occhiatana; Ogliastro; Olcani; Oletta; Olmeta-Di-Capocorso; Olmeta-Di-Tuda; Olmo; Omessa; Ortiporio; Palasca; Pancheraccia; Parata; Patrimonio; Penta-Acquatella; Penta-Di-Casinca; Pero-Casevecchie; Piano; Piazzole; Piedicorte-Di-Gaggio; Piedicroce; Piedigriggio; Pietralba; Pietracorbara; Pietra-Di-Verde; Pietraserena; Pietroso; Pieve; Pigna; Pino; Poggio-Di-Nazza; Poggio-Di-Venaco; Poggio-D'oletta; Poggio-Marinaccio; Poggio-Marinaccio; Polveroso; Popolasca; Porri; Porta; Prato-Di-Giovellina; Prunelli-Di-Casacconi; Prunelli-Di-Fiumorbo; Pruno; Quercitello; Rapaggio; Rapale; Riventosa; Rogliano; Rospigliani; Rutali; Scata; Scolca; Sermano; Serra-Di-Fiumorbo; Silvareccio; Sisco; Solaro; Sorbo-Ocagnano; Sorio; Soveria; Speloncato; Stazzona; Sant'andrea-Di-Bozio; Sant'andrea-Di-Cotone; Sant'antonino; San-Damiano; Saint-Florent; San-Gavino-D'ampugnani; San-Gavino-Di-Fiumorbo; San-Gavino-Di-Tenda; San-Giovanni-Di-Moriani; San-Giuliano; San-Gavino-Di-Tenda; Santa-Lucia-Di-Mercurio; Santa-Lucia-Di-Moriani; Santa-Maria-Di-Lota; Santa-Maria-Poggio; San-Nicolao; Santo-Pietro-Di-Tenda; Santo-Pietro-Di-Venaco; Santa-Reparata-Di-Balagna; Santa-Reparata-Di-Moriani; Taglio-Isolaccio; Talasani; Tallone; Tomino; Tox; Tralonca; Urtaca; Vallecalle; Valle-Di-Campoloro; Valle-Di-Rostino; Valle-D'orezza; Velone-Orneto; Ventiseri; Venzolasca; Verdese; Vescovato; Vezzani; Vignale; Ville-Di-Paraso; Ville-Di-Pietrabugno; Volpajola; Zalana; Zilia; Zuani.

Részben ide sorolt települések: Corte; Venaco.

A terület sok különálló termelési övezetből áll, mivel a sziget domborzata nagyon élénk, kevés a lapály, felszíne részben több mint 1 000 méterrel a tengerszint fölött fekszik, nehezen megközelíthető.

Geológiai szerkezetét jobbára pala és gránit képezi, néhány mészkőfolttal, ami kedvezett a meredélyes táj kialakulásának.

Az olajfával beültetett talajok elsősorban a két fő kőzet átalakulásából származnak. Az így képződött talajokra általában jellemző a sekély termőréteg, emiatt tápanyagban szegények és sülevényesek.

Korzikán mediterrán éghajlat uralkodik, a nyári száraz időszak jellemzően öt hónapig tart, a hőmérséklet alakulása kedvez az olajfának (enyhe tél, forró nyár, az olajfatermő övezetek szinte mentesek a fagytól), sok a napsütés, de meghatározó a tenger hatása is, amely magas légnedvességet biztosít.

4.4   Származás igazolása: „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” eredetmegjelöléssel nem szabad olyan olívaolajat forgalmazni, amelyre az Institut national des appellations d'origine (az eredetmegjelöléssel foglalkozó francia hivatal) nem adott ki jóváhagyási igazolást a bejegyzett eredetmegjelöléssel rendelkező, olajfatermelésből származó termékek jóváhagyásával kapcsolatos tagállami jogszabályokban meghatározott feltételeknek megfelelően.

Az alapanyag-termeléssel és az olívaolaj-készítéssel kapcsolatos összes műveletnek a meghatározott földrajzi területen belül kell történnie.

Az alapanyag-termelést illetően az eljárás során kötelező:

földnyilvántartást vezetni, vagyis azon parcellák jegyzékét összeállítani, amelyek alkalmasak „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” eredetmegjelölésű termék előállítására, emellett eleget tesznek az olajfaültetvények helyére és a termelés körülményeire (fajta, ültetvény megművelésének módja) vonatkozó kritériumoknak,

az olajfatermelőnek évente betakarítási nyilatkozatot készítenie, amelyben nyilatkozik a termelésbe bevont terület nagyságáról, a meghatározott terméshozam betartásával termelt olajbogyó mennyiségéről és az olajbogyó rendeltetési helyéről (olajsajtoló üzem, előállítás helye).

A feldolgozást illetően az eljárás során kötelező:

a gazdasági szereplőnek gyártási nyilatkozatot készítenie, amelyben évente nyilatkozik az előállított termék összmennyiségéről,

jóváhagyási igazolás iránti kérelmet benyújtani, amelyből kiderül a termékek raktározási helye, és hogy mely tárolóedények tartalmazzák a bejelentett termékeket.

Ezt az eljárást analitikai és érzékszervi vizsgálat egészíti ki a termékek minőségének és sajátos jellegének ellenőrzésére.

Továbbá minden olyan gazdasági szereplőnek, aki jóváhagyási igazolást szerzett, évente nyilatkozatot kell tennie készleteiről.

4.5   Előállítási módszer: Az olajbogyókat a 4.3. pontban meghatározott termelési területen kell termelni és feldolgozni.

Fajták

Az olívaolaj a következő fajtájú olajbogyóból készülhet: Sabine (más néven Aliva Bianca, Biancaghja), Ghjermana, Capannace, Raspulada, Zinzala, Aliva Néra (más néven Gghjermanane du Sud), Curtinese.

Mindazonáltal továbbra is forgalmazható „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” eredetmegjelöléssel azon ültetvények termése, amelyek az eredetmegjelölés meghatározásáról szóló tagállami jogszabály kihirdetésének napját megelőzően létesültek és nem teljesítik a fajtákra vonatkozó előírásokat, feltéve hogy az érintett gazdaságok az Institut national des appellations d'origine felé elkötelezték magukat, hogy egyéni átállási ütemtervet követnek. Az ütemtervnek elő kell írnia, hogy 2010-ben a felsorolt fajtákhoz tartozó olajfák a gazdaság ültetvényeinek 30 %-át, 2015-ben 50 %-át, 2025 pedig 70 %-át tegyék ki. A 2010. évi betakarítástól fogva akkor szabad ezen ültetvények olajbogyóterméséből eredetmegjelöléssel ellátott olívaolajat készíteni, ha a felhasznált olajbogyókat legalább az egyikkel keverik az előbb felsorolt olajbogyófajták közül.

Szabad az ültetvényeken belül porzó fajtájú olajfákat is telepíteni, ha arányosan helyezkednek el és számuk az adott gyümölcsösben nem haladja meg a tövek 5 %-át. E fajták olajbogyóit is fel lehet használni az olajkészítéshez azzal a feltétellel, hogy az ilyen olajbogyók aránya ne haladja meg a feldogozott olajbogyók tömegének 5 százalékát.

Az ültetvény megművelésének módja:

Minden fa körül legalább 24 m2 területet kell hagyni és a fák között legalább 4 méter távolságnak kell lennie.

A metszés a fának az idősebb ágaktól való megszabadítását jelenti.

Az ültetvényeket vagy talajműveléssel, vagy évenkénti füvesítéssel és kaszálással kell karbantartani.

Az olajfa növekedési időszakában az öntözés a gyümölcsérés kezdetéig engedélyezett.

Az ültetvények hozama nem haladhatja meg a hektáronkénti 8 tonnát. Mindazonáltal rendkívüli időjárási viszonyok esetén egy adott betakarításnál a hozam növelhető vagy csökkenhető. Semmiképpen nem lehet azonban több hektáronként 10 tonna olajbogyónál.

Az olívaolajat csak öt évnél idősebb fákról származó olajbogyókból szabad előállítani.

Betakarítás:

A betakarítás kezdetét az Institut national des appellations d'origine szervezeti egységeinek javaslatára prefektusi rendelettel határozzák meg. Mindazonáltal rendkívüli időjárási viszonyok esetén az Institut national des appellations d'origine szervezeti egységei kivételeket is megállapíthatnak.

Az olaj kellően éretten betakarított olajbogyóból készül. Olajbogyó-termesztési évenként és gazdaságonként az olajsajtolóba kerülő olajbogyóknak legfeljebb 20 százaléka lehet zöld és legalább 50 százalékuknak feketének kell lennie.

Az olajbogyókat kézzel, vágóeszköz használata nélkül közvetlenül a fáról kell leszedni, vagy a hagyományos leverés, természetes lehullás vagy gépi eljárás révén lekerülő gyümölcsöket a fa alá tett hálóval vagy más felfogóeszközzel kell elkapni.

Az eredetmegjelöléssel ellátott olaj termeléséhez használatos olajbogyó-tételektől elkülönítve kell tárolni azokat az olajbogyókat, amelyeket a földről szedtek össze vagy maguktól hulltak le és a hálók vagy egyéb felfogóeszközök első, illetve utolsó kiürítéséből származnak.

Az olajbogyókat hézagos rekeszekben vagy ládákban kell tárolni és szállítani.

Feldolgozási feltételek:

Az olajbogyók betakarítása és feldolgozása közötti tárolás nem tarthat tovább 9 napnál, ebből legfeljebb 2 nap telhet el a sajtolóüzembe való elszállítás és a sajtolás között.

Az olaj kivonása kizárólag mechanikus eljárással történhet, amelynek során az olajbogyópép nem melegedhet 27 Celsius-foknál magasabb hőmérsékletre.

A kezelés megengedett módjai kizárólag a mosás, az ülepítés, a centrifugálás és a szűrés.

Vízen kívül tilos bármiféle segédanyaggal elősegíteni a kivonást.

Így szűz olívaolajat kapunk, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként legfeljebb 1,5 gramm lehet.

4.6   Kapcsolat: Az olajfa nagy múltra tekint vissza a szigeten, ez ott az olajfatermesztés kifejlődésének alapja.

A vadolajfa Korzikán őshonos, termesztését valószínűleg a görög és a római civilizáció fejlesztette ki.

A bozótban fellelhető százéves olajfák nagy számából ítélve az olajfatermesztésnek jelentős hagyománya van, amelynek csúcspontja a XIX. század végére tehető. Ennek az a magyarázata, hogy a talajtani-éghajlati adottságok különösen kedveznek az olajfa termesztésének.

Az éghajlat mediterrán típusú, enyhe (fagytól mentes) azokon a területeken, ahol hagyományosan termesztik az olajfát, tehát leszámítva a több mint 800 méterrel a tenger szintje fölé emelkedő hegyvidéket. A korzikai olajfatermesztés annyiban is eredeti, hogy igen sokféle, kizárólag olajkészítésre szánt olajfafajta régóta elterjedt a szigeten.

A megművelés közös módja a különféle fajták egyedi tulajdonságaitól független, a talajtani-éghajlati adottságokhoz igazodik: az olajbogyók a hálókba maguktól hullanak, többek között a fák nagy mérete miatt, a betakarítás késői, mert nincs fagy és az alapanyag lassan alakul ki.

Az elkészítés módjára az jellemző, hogy az olajbogyót éretten sajtolják, ebből ered a korzikai olívaolaj sajátos jellege, amelyben meghatározó a lágyság.

Mára a betakarítás és a sajtolás hatékonyabbá vált, ezáltal az olaj minősége javult, miközben jellege megmaradt.

A természeti és emberi, helyi és egyedi tényezők összejátszása az „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” eredetmegjelöléssel forgalmazott olajnak az egész sziget olajfatermesztésére jellemző egyedi jegyeket kölcsönöz.

4.7   Ellenőrző szerv:

| Megnevezés: | I.N.A.O. |
| --- | --- |
| Cím: | 138, Champs-Elysées – F-75008 Paris
  2005. január 1-től: 51, rue d'Anjou – F-75008 Paris |
| Megnevezés: | D.G.C.C.R.F. |
| Cím: | 59, Bd V.Auriol – F-75703 Paris CEDEX 13 |

Megnevezés:

I.N.A.O.

Cím:

138, Champs-Elysées – F-75008 Paris

2005. január 1-től: 51, rue d'Anjou – F-75008 Paris

Megnevezés:

D.G.C.C.R.F.

Cím:

59, Bd V.Auriol – F-75703 Paris CEDEX 13

4.8   Címkézés: Az élelmiszerek címkézésével és külső megjelenésével kapcsolatos szabályozásban előírt kötelező adatokon túl az „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” bejegyzett eredetmegjelöléssel ellátott olajok címkéjén a következőket is fel kell tüntetni:

az „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” eredetmegjelölés nevét

az „appellation d'origine contrôlée” vagy az „AOC” megjelölést Amennyiben a címkén a címtől függetlenül egy gazdaság vagy márka neve is szerepel, az eredetmegjelölés nevét meg kell ismételni az „appellation” és a „contrôlée” szavak között.

E jelzéseket ugyanabban a vizuális mezőben és ugyanazon a címkén kell feltüntetni.

E jelzésekhez szembeötlő, olvasható, eltávolíthatatlan és megfelelően nagyméretű írásjeleket kell használni oly módon, hogy jól kiváljanak a keretből, amelyre nyomtatták őket, annak érdekében, hogy így világosan elkülönüljenek a többi, írott vagy rajzolt jelzés együttesétől.

4.9   Tagállami követelmények: Az „Huile d'olive de Corse” vagy „Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” bejegyzett eredetmegjelöléssel kapcsolatos rendelet.

---

(1)  Európai Bizottság - Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság – „Mezőgazdasági termékek minőségpolitikája” egység – B-1049 Bruxelles

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/14

---

Értesítés az Algériából, Fehéroroszországból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések lejáratára vonatkozó felülvizsgálati eljárás megindításáról

(2005/C 233/07)

Az Algériából, Fehéroroszországból, Oroszországból és Ukrajnából (a továbbiakban: az érintett országok) származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

1.   A felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2005. június 20-án a Európai Műtrágyagyártók Szövetsége („EFMA”) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be a közösségi karbamid- és ammóniumnitrát-oldat termelés jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő termelők nevében.

2.   A termék

A felülvizsgálat által érintett terméket (a továbbiakban: az érintett termék) az Algériából, Fehéroroszországból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammóniumnitrát-keverékek vizes és ammóniás oldatai jelentik, melyek jelenleg a 3102 80 00 KN-kód alatt szerepelnek. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

3.   Hatályos intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedések a legutóbb a 1675/2003/EK tanácsi rendelettel (3) módosított 1995/2000/EK tanácsi rendelettel (4) kivetett végleges dömpingellenes vámok.

4.   A felülvizsgálat alapja

A kérelem azon alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a Közösség gazdasági ágazatát érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

A dömpingre vonatkozó állítás Algéria esetében a számított rendes értéknek az érintett termék Közösségbe való értékesítése során létrejött exportáraival való összehasonlításán alapul.

Ezen az alapon a kiszámított dömpingár-különbözet jelentős.

Fehéroroszország, Ukrajna és Oroszország esetében az ismételt dömping valószínűségének bemutatására a kérelmező az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exportárakat használta, tekintettel arra hogy ebből a három országból jelenleg nincs jelentős mennyiségű import az EK-ba.

Tekintetbe véve az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének rendelkezéseit, a kérelmező a rendes értéket az ezen értesítés 5.1. bekezdése d) pontjában említett harmadik piacgazdaságú országból való kiviteli ár alapján állapította meg Fehéroroszország és Ukrajna számára. A dömping megismétlődésének vélelme Fehéroroszország és Ukrajna esetében az előző mondatban foglaltak szerint meghatározott rendes érték és ennek a két ország érintett termékeinek az Egyesült Államokba való értékesítése során létrejött exportáraival való összehasonlításán alapul.

A dömping megismétlődésére vonatkozó állítás Oroszország esetében a számított rendes értéknek az érintett terméknek az Egyesült Államokba való értékesítése során létrejött exportáraival való összehasonlításán alapul.

A rendes értékeknek az exportárakkal való fenti összehasonlítása és a fehéroroszországi, ukrajnai és oroszországi dömpinget mutató exportárak alapján, a kérelmező valószínűnek tartja, hogy a dömping megismétlődik.

A kérelmező továbbra is állítja a további ártalmas dömping valószínűségét. Amennyiben az intézkedések hatályon kívül helyezése lehetségessé válik, a kérelmező olyan bizonyítékot nyújt be az előbbiekkel összefüggésben, hogy az érintett termék behozatalának jelenlegi szintje várhatóan növekedik egyrészt az érintett országok kihasználatlan kapacitása miatt, másfelől abból kifolyólag, hogy a termelőlétesítmények átállhatnak az egyéb termékek előállításáról az érintett termék előállítására.

Ezen kívül a kérelmező azt állítja, hogy a kár megszűnése az intézkedéseknek köszönhető, és hogy az intézkedések elévülésével az érintett országokból származó számottevő dömpingáras behozatal bármely megismétlődése valószínűsíthetően a közösségi ipar ismételt sérelméhez vezetne.

5.   Az eljárás

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében felülvizsgálatot kezdeményez.

5.1.   A dömping és a károkozás megismétlődésének valószínűségét megállapító eljárás

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az intézkedések hatályvesztése vélhetően a dömping és a károkozás folytatódását, illetve ismétlődését eredményezi-e.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozhat, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végez.

i.   Az importőrök esetében végzett mintavétel

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, s amennyiben igen, elvégezhesse azt, a Bizottság felkéri az összes importőrt, illetve a nevükben eljáró valamennyi képviselőt, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon és faxszám és a kapcsolattartó személy,

| — | A társaság euróban kifejezett, 2004. július 1. és 2005. június 30. között elért teljes árbevétele, |
| --- | --- |

—

A társaság euróban kifejezett, 2004. július 1. és 2005. június 30. között elért teljes árbevétele,

| — | az alkalmazottak teljes létszáma |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak teljes létszáma

| — | pontosan mi a vállalat tevékenységének pontos ismertetése az érintett terméket illetően, |
| --- | --- |

—

pontosan mi a vállalat tevékenységének pontos ismertetése az érintett terméket illetően,

| — | a Közösségi piacra behozott és ott viszonteladásra került, Algériából, Fehéroroszországból, Oroszországból és Ukrajnából származó érintett termék volumene tonnában és értéke euróban a 2004. július 1. és 2005. június 30. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

a Közösségi piacra behozott és ott viszonteladásra került, Algériából, Fehéroroszországból, Oroszországból és Ukrajnából származó érintett termék volumene tonnában és értéke euróban a 2004. július 1. és 2005. június 30. közötti időszakban,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolódó társaság (5) neve és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolódó társaság (5) neve és pontos tevékenysége,

| — | bármely egyéb vonatkozó információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában, |
| --- | --- |

—

bármely egyéb vonatkozó információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában,

| — | a fentiekben ismertetett információk közlése által a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, s hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy válaszainak hitelességét helyszíni vizsgálat révén ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy megtagadta az együttműködést a vizsgálat során. Az együttműködés megtagadásának következményeit a 8. pont ismerteti. |
| --- | --- |

—

a fentiekben ismertetett információk közlése által a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, s hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy válaszainak hitelességét helyszíni vizsgálat révén ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy megtagadta az együttműködést a vizsgálat során. Az együttműködés megtagadásának következményeit a 8. pont ismerteti.

Annak érdekében, hogy az importőrök mintájának kiválasztásához az általa szükségesnek tartott információkat megszerezze, a Bizottság emellett kapcsolatba lép az importőrök ismert egyesületeivel.

ii.   A közösségi gyártók esetében végzett mintavétel

Tekintettel a kérelmet támogató közösségi gyártók nagy számára, a Bizottság mintavétel segítségével szándékozik kivizsgálni a közösségi gazdasági ágazatot ért kárt.

Annak érdekében, hogy a Bizottság kiválaszthassa a mintát, minden közösségi termelő köteles a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül társaságáról vagy társaságairól a következő információkat megadni:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon és faxszám és a kapcsolattartó személy,

| — | A társaság euróban kifejezett, 2004. július 1. és 2005. június 30. között elért teljes árbevétele, |
| --- | --- |

—

A társaság euróban kifejezett, 2004. július 1. és 2005. június 30. között elért teljes árbevétele,

| — | a vállalat tevékenységének pontos ismertetése az érintett termék előállításának vonatkozásában, illetve az érintett termék tonnában kifejezett mennyisége 2004. július 1. és 2005. június 30. között, |
| --- | --- |

—

a vállalat tevékenységének pontos ismertetése az érintett termék előállításának vonatkozásában, illetve az érintett termék tonnában kifejezett mennyisége 2004. július 1. és 2005. június 30. között,

| — | az érintett termék 2004. július 1. és 2005. június 30. között a közösségi piacon való értékesítésének euróban kifejezett értéke, |
| --- | --- |

—

az érintett termék 2004. július 1. és 2005. június 30. között a közösségi piacon való értékesítésének euróban kifejezett értéke,

| — | az érintett termék értékesítésének volumene tonnában a közösségi piacon a 2004. július 1. és 2005. június 30. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

az érintett termék értékesítésének volumene tonnában a közösségi piacon a 2004. július 1. és 2005. június 30. közötti időszakban,

| — | az érintett termék 2004. július 1. és 2005. június 30. között előállított mennyisége tonnában kifejezve, |
| --- | --- |

—

az érintett termék 2004. július 1. és 2005. június 30. között előállított mennyisége tonnában kifejezve,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolódó társaság (5) neve és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolódó társaság (5) neve és pontos tevékenysége,

| — | bármely egyéb vonatkozó információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában, |
| --- | --- |

—

bármely egyéb vonatkozó információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában,

| — | a fentiekben ismertetett információk közlése által a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, s hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy válaszainak hitelességét helyszíni vizsgálat révén ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy megtagadta az együttműködést a vizsgálat során. Az együttműködés megtagadásának következményeit a 8. pont ismerteti. |
| --- | --- |

—

a fentiekben ismertetett információk közlése által a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, s hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy válaszainak hitelességét helyszíni vizsgálat révén ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy megtagadta az együttműködést a vizsgálat során. Az együttműködés megtagadásának következményeit a 8. pont ismerteti.

iii.   A minták végső kiválasztása

Ha az érdekelt felek bármelyike a minták kiválasztásával kapcsolatban információt kíván a Bizottság rendelkezésére bocsátani, be kell tartania a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőt.

A Bizottság a minták végső kiválasztását csak azt követően kívánja elvégezni, hogy konzultált azokkal az érintett felekkel, akik jelezték, készek magukat a mintavételi eljárásnak alávetni.

A mintavételben érintett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában meghatározott határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet, s a vizsgálat során együttműködést kell tanúsítaniuk.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésére álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálatai elvégzéséhez szükséges információk bekérése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld ki a közösségi iparágnak, a Közösségben működő bármely termelői szervezetnek, Algéria, Fehéroroszország, Oroszország és Ukrajna exportőreinek/termelőinek, az exportőrök/termelők bármely szervezetének, a mintául vett importőröknek, a kérelemben megnevezett importőrök egyesüléseinek, illetve az e felülvizsgálat alá tartozó intézkedésekhez vezető vizsgálatokban együttműködő importszövetségeknek, továbbá az érintett exportőr országa hatóságainak.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások tartása

Valamennyi érintett felet felkérik, hogy nézeteit ismertesse, a kérdőívekre adott válaszokon kívül egyéb információkat és alátámasztó bizonyítékokat szolgáltasson. Ezen információknak és az alátámasztó bizonyítéknak ezen értesítés 6.a) pontjának ii. alpontjában meghatározott határidőn belül be kell érkeznie a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket azzal a feltétellel, hogy írásos kérelmet nyújtanak be, amely bizonyítja, hogy különös okuk van a meghallgatásra. E kérelmet ezen értesítés 6.a) pontjának iii. alpontjában meghatározott határidőn belül be kell nyújtani.

d)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

Az előző vizsgálat során Litvániát választották a Fehéroroszországra és Ukrajnára alkalmazható rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak. A kérelmező most az Egyesült Államokat javasolta e célra. Az érdekelt feleket felkérik arra, hogy ezen értesítés 6.c) pontjában meghatározott határidőn belül véleményezzék a fenti ország megfelelőségét.

5.2.   A közösségi érdek megállapítására irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban, és amennyiben a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, megállapítást kell tenni a dömpingellenes intézkedések fenntartása vagy hatályon kívül helyezése vonatkozásában, feltéve, hogy az nem ellenkezik a közösségi érdekekkel. Ebből az okból a közösségi iparág, az importőrök és képviseleti szerveik, továbbá a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervek – feltéve, hogy bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között objektív kapcsolat áll fenn – a 6.a) pont ii. alpontjában meghatározott általános határidőn belül jelentkezhetnek a Bizottságnál, és annak információt szolgáltathatnak. Az előbbi mondatban foglaltakkal összhangban cselekvő felek a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást kérhetnek, ismertetve azokat a konkrét okokat, melyek meghallgatásukat indokolják. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk értelmében benyújtott bármely információt csak akkor vesznek figyelembe, ha benyújtása pillanatában az tényszerű bizonyítékokkal támasztható alá.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i)   A felek számára kérdőív igénylésére

Minden érdekelt félnek, aki nem működött együtt e felülvizsgálat alá tartozó intézkedésekhez vezető vizsgálatokban, a lehető legrövidebb határidőn belül, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül igényelnie kell a kérdőívet.

ii.   A felek számára a jelentkezéshez, a kérdőívre adott válaszok és egyéb információk benyújtásához előírt határidő

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek – amennyiben nézeteiket figyelembe kell venni a vizsgálat során – az ezen értesítésnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, írásban ismertetniük kell nézeteiket, és be kell nyújtaniuk a kérdőívre adott válaszaikat, illetve az egyéb információkat. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben ismertetett eljárási jogok gyakorlására többnyire csak akkor nyílik mód, ha a jelzett határidőn belül felveszik a kapcsolatot a Bizottsággal.

iii.   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül bizottsági meghallgatásra irányuló kérelmet nyújthatnak be.

b)   A minta összeállítására vonatkozó különleges határidő

| (i) | Az 5.1.a) pont i. alpontjában és az 5.1.a) pont ii. alpontjában meghatározott információknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, feltéve hogy a Bizottság ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik kifejezték azon szándékukat, hogy vegyék őket figyelembe a mintavétel során a minta végső kiválasztásakor. |
| --- | --- |

(i)

Az 5.1.a) pont i. alpontjában és az 5.1.a) pont ii. alpontjában meghatározott információknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, feltéve hogy a Bizottság ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik kifejezték azon szándékukat, hogy vegyék őket figyelembe a mintavétel során a minta végső kiválasztásakor.

| (ii) | Az 5.1.a) pont iii. alpontjában említetteknek megfelelően a minta kiválasztásának szempontjából fontos minden egyéb információnak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(ii)

Az 5.1.a) pont iii. alpontjában említetteknek megfelelően a minta kiválasztásának szempontjából fontos minden egyéb információnak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz.

| (iii) | A mintavételben érintett felek kérdőívekre adott válaszainak 37 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz azt követően, hogy a feleket mintába történő felvételükről értesítették. |
| --- | --- |

(iii)

A mintavételben érintett felek kérdőívekre adott válaszainak 37 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz azt követően, hogy a feleket mintába történő felvételükről értesítették.

c)   A piacgazdaságú ország kiválasztására megállapított különleges határidő

A vizsgálatban részt vevő felek véleményezhetik az Egyesült Államok megfelelőségét, amely az ezen értesítés 5.1.d) pontjában említettek értelmében a Fehéroroszországra és Ukrajnára alkalmazható rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak tekintendő. E véleményeknek ezen értesítésnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kérdőívekre adott válaszok, levelek

Az érdekelt felek valamennyi beadványát és kérelmét írásban kell benyújtani (nem elektronikus formátumban, kivéve ha másképp határozzák meg), és fel kell tüntetni az érdekelt fél nevét, címét, e-mail címét, telefon- és faxszámát. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (Korlátozott hozzáférés) (6) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 29. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság címe a levelezés számára:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés elmulasztása

Azokban az esetekben, amikor az érdekelt fél megtagadja a hozzáférést a szükséges információkhoz vagy azok megadását a határidőn belül, vagy jelentősen gátolja a vizsgálatot, az ideiglenes vagy végleges, pozitív vagy negatív megállapításokat meg lehet tenni, az alaprendelet 18. cikkével összhangban, a rendelkezésre álló adatok alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike valótlan vagy félrevezető információt közölt, azt figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ennek alapján a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tényekre alapozzák, előfordulhat, hogy az érdekelt fél számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat lezárásra kerül az alaprendelet 11. cikkének (5) bekezdésével összhangban, ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésétől számított 15 hónapon belül.

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

(2)  HL C 312., 2004.12.17., 5. o.

(3)  HL L 238., 2003.9.25., 4. o.

(4)  HL L 238., 2000.9.22., 15. o.

(5)  A kapcsolódó társaságok jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) az irányadó.

(6)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak bizalmasan használható fel. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke értelmében (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) védelem alatt áll. Az alaprendelet 19. cikke és a 1994. évi GATT VI. cikkét végrehajtó WTO Egyezmény (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/18

---

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően kiadott közlemény a COMP 37.749 ügy, Austrian Airlines/SAS együttműködési megállapodás

(2005/C 233/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

1.   Bevezető

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint a Bizottság határozhat úgy, hogy – azokban az esetekben, amikor határozatot szándékozik hozni abból a célból, hogy egy jogsértésnek véget vessenek és az érintett vállalkozások kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel a nekik a Bizottság által, előzetes értékelésében kifejtett aggályokra való megfelelés céljából – azokat a kötelezettségvállalásokat kötelezővé teszi a vállalkozások számára. Egy ilyen határozat egy meghatározott időszakra hozható, és tartalmaznia kell azt, nincs többé ok arra, hogy a Bizottság cselekedjen. Ugyanannak a rendeletnek a 27. cikk (4) bekezdése szerint a Bizottságnak nyilvánosságra kell hoznia egy tömör összefoglalót az ügyről és a kötelezettségvállalások fő tartalmáról. Az érdekelt felek észrevételeiket a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be.

2.   Az ügy összefoglalója

1999. december 30-án a Scandinavian Airlines System (SAS) és az Austrian Airlines (AuA) bejelentett a Bizottságnak egy együttműködési megállapodást, azzal a céllal, hogy egyedi mentességet kapjanak a 3975/87/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése, az EGT-megállapodás 81. cikkének (3) bekezdése és 53. cikkének (3) bekezdése alapján.. A megállapodás szerint a felek együttműködést folytattak világszerte, minden útvonalon, a menetrendek közös tervezésén, az árpolitikák, az útvonalprogramok és a kapacitás koordinációján keresztül A legmesszebbmenő együttműködés az Ausztria és az északi országok (Norvégia, Svédország és Dánia) közötti forgalomra vonatkozott, ahol közös forgalmi rendszert (Joint Traffic System, JTS) alkalmaztak kizárólagosan valamennyi légiközlekedési szolgáltatásukra, és amelyekkel kapcsolatban a felek megosztották a költségeket és a bevételeket. A 3975/87 rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján 2000. július 11-én a Bizottság nyilvánosságra hozott egy értesítést, amelyben felkérte a harmadik feleket, hogy fűzzenek megjegyzéseket a megállapodáshoz.

2000. október 4-én a Bizottság levelet bocsátott ki, amelyben komoly kétségeket vetett fel a megállapodásnak a versenyre gyakorolt hatását illetően. Különösen a közös forgalmi rendszerről volt valószínűsíthető, hogy kiküszöböli a versenyt az Ausztria és az északi országok közötti légi közlekedés piacán, és ezért az EK-szerződés 81. cikkének (3) bekezdését alkalmazhatatlanná tette volna a Bécs-Koppenhága és a Bécs-Stockholm útvonalakon.

A komoly kétségekről szóló levél eredményeként a felek úgy határoztak, hogy a Bizottságnak a kétoldalú forgalommal kapcsolatos aggályait oly módon kezelik, hogy az együttműködési megállapodást módosítják, és azt „korlátozott együttműködési megállapodással”, valamint egy piackutatási és értékesítési megállapodással helyettesítik, 2001. december 31-én. Az új megállapodás tartalmazta az Ausztria és az északi országok közötti kétoldalú forgalomban megvalósuló együttműködés egészének kikülönítését. Ezáltal kezelte a súlyos kétségekről szóló levélben felhozott fő versenypolitikai aggályokat. A gyakorlatban azonban ez a megoldás nem valósulhatott meg.

A Bizottság hivatalaival folytatott további megbeszélések eredményeként a felek feladták a kikülönítést, és megkötötték a „módosított együttműködési megállapodást”2002. október 24-én. Az új megállapodás terjedelme újragondolja az Ausztria és az északi országok közötti kétoldalú forgalommal kapcsolatos együttműködést. Az eredetileg bejelentett együttműködési megállapodással ellentétben, a „módosított együttműködési megállapodás” nem vezet közös vállalkozáshoz a kétoldalú forgalomra. A megállapodás fő elemei:

a.   Általánosan alkalmazandó szolgáltatási szabványok

A szolgáltatásokat azonos feltételekkel biztosítják a közösen értékesített járatokon.

b.   Közös üzemeltetés és hálózati együttműködés

A közös üzemeltetésről szóló megállapodás valamennyi, világszerte működtetett járatra vonatkozik, ennek a megállapodásnak megfelelően, a felek közös választása szerint. A felek igyekeznek jobb összeköttetéseket és kapacitást biztosítani saját légijárat-hálózatuknál, annak érdekében, hogy jobb összeköttetést teremtsenek hazai piacaik között és azon túl, és hogy minimalizálják az utasok átszállási idejét a kombinált hálózatukon keresztül nyújtott szolgáltatásoknál. Kialakíthatók elvek és szabályok a felek rendszerein túlmenő tranzitforgalomra.

c.   A viteldíjak és speciális megosztások koordinálása

A felek összehangolt árpolitikát alakítanak ki, koordinálják az útvonalprogramokat és a kapacitásokat. A légi közlekedés viteldíjait a feleknek egy végrehajtási megállapodásban meghatározott módon kell kiszámítani és arányosan megosztani.

d.   Piackutatás és értékesítés

Az értékesítés koordinálását a vonatkozó hazai szállító veszi át, az összehangolt értékesítési és piackutatási politika alapján. A felek megállapodnak arról, hogy kölcsönösen beintegrálódnak a másik fél hazai piacán az értékesítési programokba. A felek igyekeznek telefonos ügyfélszolgálatot biztosítani a másik fél számára is.

e.   Törzsutas-programok (Frequent flyer programs (FFP))

A felek kötöttek egy FFP-megállapodást, amely lehetővé teszi, hogy a felek egyikének FFP-tagjai pontokat szerezhessenek és válthassanak be, amikor a másik féllel utaznak.

A felek szerint a módosított együttműködési megállapodás lehetővé teszi számukra, hogy jelentős javulást érjenek el szolgáltatásaik nyújtása és forgalmazása során, ami számottevő költségcsökkentésekhez vezet. A felek azt is állítják, hogy a hatékonyságból eredő nyereség miatt a légi viteldíjak Koppenhága és Bécs között csökkentek a 2002 és 2004 közötti időszakban. A fogyasztó hasznot húzhat a járatok koordinált menetrendjéből, a közvetlen és átszállásos kapcsolatok nagyobb számából is, a beszállásnál biztosított és a szövetséggel összefüggő más előnyöknek köszönhetően.

Annak ellenére, hogy az eredeti közös vállalkozást egy nagyon szoros együttműködésről szóló megállapodás váltotta fel, a módosított együttműködési megállapodás még mindig felveti ugyanazokat a versenypolitikai aggályokat a Bécs – Koppenhága és a Bécs – Stockholm várospárokban. Mivel az utasok jelentős része a közvetlen járatok használatára hagyatkozik, és mivel Ausztria és az északi országok közötti közvetlen járatok helyett nincs más, az AuA és a SAS közötti együttműködés továbbra is korlátozhatja a versenyt, különösen az időérzékeny utasok kárára. Bécs-Koppenhága az egyetlen olyan várospár, amelynél mindkét fél szolgáltatott az együttműködést megelőzően, így az együttműködés megszüntette a tényleges versenyt a felek között. A fennmaradó útvonalakon az együttműködés csak a potenciális versenyt szünteti meg. Az előzetes piacfelmérés sem jelezte, hogy bármely más szállító érdekelt lenne az ezeknél a várospároknál történő szolgáltatásban.

3.   A felajánlott kötelezettségvállalások lényege

Az eljárás tárgyát képező felek kötelezettségvállalásokat tettek a Bizottság versenypolitikai aggályainak való megfelelés érdekében. A következőkben megtalálható egy leírás ezeknek a kötelezettségvállalásoknak a lényegéről.

–   Kötelezettségvállalások a résidők vonatkozásában:

A felek az új belépő számára a felszállási és a leszállási résidők következő számát biztosítják:

| — | a Bécs és Koppenhága közötti járatokra: legfeljebb kettő (2) gyakoriságot naponta; |
| --- | --- |

—

a Bécs és Koppenhága közötti járatokra: legfeljebb kettő (2) gyakoriságot naponta;

| — | a Bécs és Stockholm közötti járatokra: legfeljebb kettő (2) gyakoriságot naponta. |
| --- | --- |

—

a Bécs és Stockholm közötti járatokra: legfeljebb kettő (2) gyakoriságot naponta.

–   Kötelezettségvállalások a vonalközi forgalomra vonatkozóan:

A felek megállapodnak arról, hogy IATA MITA megállapodást kötnek (többoldalú megállapodás a vonalközi forgalomról) az új belépővel abban az esetben, ha annak nincs meglévő vonalközi megállapodása. A vonalközi megállapodás a kialakult IATA-elveken alapul majd.

–   Speciális megosztási megállapodás:

Kérelemre a felek speciális megosztási megállapodást kötnek az új belépővel, feltéve, hogy az utazás egy része magában foglalja az érintett útvonalakat. A feltételeknek hasonlóaknak kell lenniük azokhoz, amelyeket egy harmadik, nem-szövetséges, vagy más szövetséghez tartozó szállítóval egy ilyen útvonal kapcsán elfogadtak.

–   Kötelezettségvállalások törzsutas-programra vonatkozóan:

Kérelemre a felek megengedik az új belépőnek, hogy részt vegyen egyik törzsutas-programjukban.

–   Járatsűrűség csökkentése:

A felek készek arra, hogy napi járatsűrűségüket korlátozott időtartamra befagyasszák.

–   Kötelezettségvállalás a kombinált utaztatási szolgáltatások elősegítésére

Egy Ausztria és Dánia/Svédország/Norvégia között szolgáltató vasúti vagy más felszíni közlekedési társaság kérésére a felek kombinált megállapodást kötnek, amely szerint szolgáltatásaikban biztosítják az utasok légi szállítását bármely megadott európai várospárra, az olyan utazás részeként, amely az intermodális partner felszíni közlekedését tartalmazza.

4.   Felhívás megjegyzések megtételére

A Bizottság piackutatásoktól függõ szándéka az, hogy az 1/2003 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint hozzon határozatot, amelynek révén a fent összefoglalt és az interneten a Versenypolitikai Fõigazgatóság honlapján teljes terjedelemben közzétett kötelezettségvállalásokat kötelezõ erejûvé nyilvánítja. Az 1/2003 rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban, a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ezeknek az észrevételeknek a Bizottsághoz ennek a publikációnak a dátumától számítva legkésőbb 1 hónappal be kell érkezniük.

Az észrevételeket a Bizottságnak meg lehet küldeni e-mailben, a (Maria-Jose.Bicho@cec.eu.int) vagy a (Fabrizia.Benini@cec.eu.int) címekre, faxon ((32-2) 296 29 11) vagy postán, a COMP/37.749 Austrian Airlines/SAS co-operation agreement hivatkozási számon, a következő címre:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Antitrust Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

European Commission

Directorate-General for Competition,

Antitrust Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

Az eljárás további lefolyása során szükségessé vagy célszerűvé válhat, hogy rendelkezésre álljon egy összefoglaló a megjegyzésekről a kötelezettségvállalásokat felajánló felek számára, miután a piacfelmérési dokumentum nyilvánosságra hozatala megtörtént. Ilyen szempontból kérjük, szíveskedjenek megjelölni, ha bármiféle bizalmas információkat vagy üzleti titkokat szerepeltettek. A jogos kéréseket tiszteletben fogjuk tartani.

---

(1)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (Hivatalos Lap L 1, 2003.1.4., 1-25. o.).

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/21

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – FRANCIAORSZÁG

Állami támogatás C 27/2005 (ex NN 69/2004) – kampánytervek a gyümölcs- és zöldségágazatban érintően

Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(2005/C 233/09)

A Bizottság 2005. július 20-i levelében, ami ezen összefoglalót követően hiteles nyelven olvasható, a Bizottság értesítette Franciaországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással kapcsolatban.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozóan az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket a következő címen:

| Commission européenne (Európai Bizottság) |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigzagatóság) |
| Direction H. Législation agricole (H Igazgatóság Mezőgazdasági jogszabályok) |
| Unité (Egység): H.2. Concurrence (Verseny) |
| Bureau (Iroda): Loi 130 5/128 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne (Európai Bizottság)

Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigzagatóság)

Direction H. Législation agricole (H Igazgatóság Mezőgazdasági jogszabályok)

Unité (Egység): H.2. Concurrence (Verseny)

Bureau (Iroda): Loi 130 5/128

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 76 72

Ezeket az észrevételeket közlik Franciaországgal. Az észrevételeiket előterjesztő érdekelt felek írásban kérhetik – kérésük indokát megjelölve – személyazonosságuk bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

A Bizottság tudomására jutott, hogy Franciaországban több éven keresztül állami támogatások odaítélésére került sor a gyümölcs- és zöldségágazatban. Ezek a támogatások évente 15-20 millió euro közötti összegig terjedtek, és 2002-ig kerültek kifizetésre.

A támogatott intézkedések célja az volt, hogy válsághelyzetben három szinten történő működéssel csökkentsék a kínálatnak a kereslethez viszonyított fölöslege okozta hatásokat: küpiacok, belső piac és feldolgozás.

A külső piacokon a cél a kiviteli árak csökkentése volt (exporttámogatások) annak érdekében, hogy megőrizzék a francia termékek piacát.

A belső piacon a támogatott intézkedések az eladási árat voltak hivatottak csökkenteni, a termés egy részének időszakos raktározását (vagy megsemmisítését beleértve) vagy leginkább a feldolgozás ösztönzését.

Értékelés

Ebben a szakaszban a Bizottság kétségbe vonja e támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét, mivel, úgy tűnik, nem igazolhatóak a közösségi jogszabályoknak a mezőgazdasági ágazat számára nyújtható állami támogatásokra vonatkozó egyik rendelkezésével sem, pusztán működési támogatást jelenthetnek tehát, ami jellegénél fogva ráadásul képes arra, hogy megzavarja a belső piac gyümölcs- és zöldségpiaci ágazatának közös szervezési mechanizmusait.

A LEVÉL SZÖVEGE

«Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

I.   PROCÉDURE

| (1) | Suite à une plainte, la Commission a adressé, le 31 juillet 2002, une lettre à la France pour demander des renseignements sur des aides nationales non notifiées dans le secteur des fruits et légumes que la France serait en train de payer depuis plusieurs années dans le contexte de dispositifs dénommés »plans de campagne«, »plans stratégiques« ou »plans conjoncturels«. |
| --- | --- |

(1)

Suite à une plainte, la Commission a adressé, le 31 juillet 2002, une lettre à la France pour demander des renseignements sur des aides nationales non notifiées dans le secteur des fruits et légumes que la France serait en train de payer depuis plusieurs années dans le contexte de dispositifs dénommés »plans de campagne«, »plans stratégiques« ou »plans conjoncturels«.

| (2) | Une réunion a eu lieu entre les autorités françaises et les services de la Commission le 21 octobre 2002. |
| --- | --- |

(2)

Une réunion a eu lieu entre les autorités françaises et les services de la Commission le 21 octobre 2002.

| (3) | Par lettre du 26 décembre 2002, enregistrée le 2 janvier 2003, la France a fourni des informations confirmant que de telles aides avaient été octroyées jusqu'à l'année 2002. |
| --- | --- |

(3)

Par lettre du 26 décembre 2002, enregistrée le 2 janvier 2003, la France a fourni des informations confirmant que de telles aides avaient été octroyées jusqu'à l'année 2002.

| (4) | Par lettre du 16 avril 2003, la Commission a demandé à la France de lui fournir un inventaire complet des aides octroyées au titre des plans de campagne, ventilé par mesure et par production, comprenant le montant d'aide destinée à chaque mesure et la durée précise des régimes. |
| --- | --- |

(4)

Par lettre du 16 avril 2003, la Commission a demandé à la France de lui fournir un inventaire complet des aides octroyées au titre des plans de campagne, ventilé par mesure et par production, comprenant le montant d'aide destinée à chaque mesure et la durée précise des régimes.

| (5) | Par lettre du 30 avril 2003, les autorités françaises ont demandé une extension du délai de réponse à la demande de renseignements de la Commission. |
| --- | --- |

(5)

Par lettre du 30 avril 2003, les autorités françaises ont demandé une extension du délai de réponse à la demande de renseignements de la Commission.

| (6) | Par lettre du 22 juillet 2003, enregistrée le 25 juillet 2003, la France a transmis des informations concernant la nature des actions financées ainsi que des tableaux reprenant la répartition des crédits publiques affectés aux différentes productions pour la période 1998-2002. |
| --- | --- |

(6)

Par lettre du 22 juillet 2003, enregistrée le 25 juillet 2003, la France a transmis des informations concernant la nature des actions financées ainsi que des tableaux reprenant la répartition des crédits publiques affectés aux différentes productions pour la période 1998-2002.

| (7) | La mesure a ensuite été incluse dans le registre des aides non notifiées sous le numéro NN 57/05. |
| --- | --- |

(7)

La mesure a ensuite été incluse dans le registre des aides non notifiées sous le numéro NN 57/05.

II.   DESCRIPTION

| (8) | Suite à une plainte anonyme, la Commission est entrée en possession de nombreux documents attestant de l'existence d'aides étatiques octroyées dans le secteur des fruits et légumes. Les fonds publics auraient été attribués aux Comités Économiques Agricoles pour la réalisation d'actions de soutien du marché des fruits et légumes. |
| --- | --- |

(8)

Suite à une plainte anonyme, la Commission est entrée en possession de nombreux documents attestant de l'existence d'aides étatiques octroyées dans le secteur des fruits et légumes. Les fonds publics auraient été attribués aux Comités Économiques Agricoles pour la réalisation d'actions de soutien du marché des fruits et légumes.

II.1.   Les Comités Économiques Agricoles — composition, mission et financement

| (9) | La loi française (1) fait obligation aux groupements de producteurs agricoles d'adhérer aux Comités Économiques Agricoles, organisations régies par les dispositions de l'article 552-1 et suivants du Code Rurale. La mission des Comités Économiques est d'édicter des règles communes à leurs membres afin d'harmoniser les disciplines de production, de commercialisation, de prix et de mise sur le marché des produits (2). Les règles édictées ne sont applicables qu'après approbation du ministre de l'agriculture. |
| --- | --- |

(9)

La loi française (1) fait obligation aux groupements de producteurs agricoles d'adhérer aux Comités Économiques Agricoles, organisations régies par les dispositions de l'article 552-1 et suivants du Code Rurale. La mission des Comités Économiques est d'édicter des règles communes à leurs membres afin d'harmoniser les disciplines de production, de commercialisation, de prix et de mise sur le marché des produits (2). Les règles édictées ne sont applicables qu'après approbation du ministre de l'agriculture.

| (10) | Les comités économiques agrées sont habilités à percevoir, auprès de chacun de leurs membres (les groupements de producteurs), un droit d'inscription et, à titre de cotisation, une fraction des cotisations perçues par les groupements eux-mêmes (3). Ces cotisations sont rendues obligatoires par les pouvoirs publics. |
| --- | --- |

(10)

Les comités économiques agrées sont habilités à percevoir, auprès de chacun de leurs membres (les groupements de producteurs), un droit d'inscription et, à titre de cotisation, une fraction des cotisations perçues par les groupements eux-mêmes (3). Ces cotisations sont rendues obligatoires par les pouvoirs publics.

| (11) | Sur la base des documents en possession de la Commission, huit Comités Économiques Agricoles (Rhône-Méditerranée, Grand Sud-Ouest, Corse, Val de Loire, Nord, Nord-Est, Bretagne et Normandie) auraient bénéficié pendant de nombreuses années de fonds publics, fournis notamment par l'Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l'Horticulture (ONIFLHOR). Ces fonds publics apparaissent dans les comptes des Comités sous la dénomination de »Fonds de développement«, à côté des cotisations obligatoires, dénommées »Parts professionnelles«. Selon les plaignants, avant la réforme de l'OCM fruits et légumes en 1996 (4), de fonds publics alimentaient déjà une caisse nationale gérée par l'Association Française des Comités Économiques Agricoles Fruits et Légumes, basée sur les mêmes principes de fonctionnement. |
| --- | --- |

(11)

Sur la base des documents en possession de la Commission, huit Comités Économiques Agricoles (Rhône-Méditerranée, Grand Sud-Ouest, Corse, Val de Loire, Nord, Nord-Est, Bretagne et Normandie) auraient bénéficié pendant de nombreuses années de fonds publics, fournis notamment par l'Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l'Horticulture (ONIFLHOR). Ces fonds publics apparaissent dans les comptes des Comités sous la dénomination de »Fonds de développement«, à côté des cotisations obligatoires, dénommées »Parts professionnelles«. Selon les plaignants, avant la réforme de l'OCM fruits et légumes en 1996 (4), de fonds publics alimentaient déjà une caisse nationale gérée par l'Association Française des Comités Économiques Agricoles Fruits et Légumes, basée sur les mêmes principes de fonctionnement.

II.2.   Les plans de campagne

| (12) | Les fonds à la disposition des Comités Économiques ont été utilisés pour le financement de »plans de campagne«, comportant des actions sur les marchés intra- et extra-communautaires visant à faciliter la commercialisation de produits agricoles récoltés en France. Selon les informations fournies par la France, depuis le 1er janvier 2003, aucune action n'a été financée dans le cadre de ces dispositifs. |
| --- | --- |

(12)

Les fonds à la disposition des Comités Économiques ont été utilisés pour le financement de »plans de campagne«, comportant des actions sur les marchés intra- et extra-communautaires visant à faciliter la commercialisation de produits agricoles récoltés en France. Selon les informations fournies par la France, depuis le 1er janvier 2003, aucune action n'a été financée dans le cadre de ces dispositifs.

| (13) | En ce qui concerne la nature exacte des actions, dans leur lettre du 26 décembre 2002, les autorités françaises ont expliqué qu'elles visaient à prévenir ou, en cas de crises, à atténuer les effets d'excédents momentanés de l'offre par rapport à la demande en agissant à trois niveaux: marchés extérieurs, marché intérieur et transformation. |
| --- | --- |

(13)

En ce qui concerne la nature exacte des actions, dans leur lettre du 26 décembre 2002, les autorités françaises ont expliqué qu'elles visaient à prévenir ou, en cas de crises, à atténuer les effets d'excédents momentanés de l'offre par rapport à la demande en agissant à trois niveaux: marchés extérieurs, marché intérieur et transformation.

| (14) | Sur les marchés extérieurs, l'objectif était de maintenir les parts de marché des produits français en permettant aux exportateurs de se positionner sur les marchés stratégiques et de faire face à la concurrence sur les prix. Sur le marché intérieur, les actions financées visaient à dégager le marché soit en proposant des prix plus attractifs, soit en détruisant une partie de la récolte en surnombre ou en l'orientant vers la transformation. Les autorités françaises mentionnent aussi des actions de stockage temporaire de produits en cas de saturation du marché, ainsi qu'un soutien permettant aux entreprises de transformation d'assainir le marché du frais. |
| --- | --- |

(14)

Sur les marchés extérieurs, l'objectif était de maintenir les parts de marché des produits français en permettant aux exportateurs de se positionner sur les marchés stratégiques et de faire face à la concurrence sur les prix. Sur le marché intérieur, les actions financées visaient à dégager le marché soit en proposant des prix plus attractifs, soit en détruisant une partie de la récolte en surnombre ou en l'orientant vers la transformation. Les autorités françaises mentionnent aussi des actions de stockage temporaire de produits en cas de saturation du marché, ainsi qu'un soutien permettant aux entreprises de transformation d'assainir le marché du frais.

| (15) | La lettre des autorités françaises du 22 juillet 2003 fournit des tableaux chiffrés qui indiquent les montants affectés aux mesures de »transformation«, »dégagement«, »qualité«, »contractualisation«, »marchés extérieurs«, »stockage«. |
| --- | --- |

(15)

La lettre des autorités françaises du 22 juillet 2003 fournit des tableaux chiffrés qui indiquent les montants affectés aux mesures de »transformation«, »dégagement«, »qualité«, »contractualisation«, »marchés extérieurs«, »stockage«.

| (16) | Les documents et informations dont la Commission dispose fournissent des indications plus précises, quoique limitées à certains produits, sur la nature des actions susceptibles d'avoir été financées dans le cadre des plans de campagne. |
| --- | --- |

(16)

Les documents et informations dont la Commission dispose fournissent des indications plus précises, quoique limitées à certains produits, sur la nature des actions susceptibles d'avoir été financées dans le cadre des plans de campagne.

| (17) | Par exemple, pour ce qui est de la production de pommes, une lettre parvenue à la Commission en avril 2002 fait référence à un soutien à l'exportation en dehors de la Communauté qui aurait été octroyé sous couvert d'une aide à la promotion. La mesure consisterait en réalité en l'octroi de rabais à l'acheteur, payés par les autorités françaises par caisse de pommes achetée. |
| --- | --- |

(17)

Par exemple, pour ce qui est de la production de pommes, une lettre parvenue à la Commission en avril 2002 fait référence à un soutien à l'exportation en dehors de la Communauté qui aurait été octroyé sous couvert d'une aide à la promotion. La mesure consisterait en réalité en l'octroi de rabais à l'acheteur, payés par les autorités françaises par caisse de pommes achetée.

| (18) | De plus, d'après d'autres documents, le Comité Économique fruits et légumes du bassin Rhône Méditerranée (BRM) aurait financé en 2000 des actions telles que »coûts de production«, »prix de vente«, »politique de transformation«, »export structurel«, »valorisation export«, »export lors d'un pic de production«, »marchés émergents«, »valorisation marché intérieur«. Dans les secteurs de la pêche et de la nectarine, ces aides semblent avoir été accordées sur base de la quantité produite. |
| --- | --- |

(18)

De plus, d'après d'autres documents, le Comité Économique fruits et légumes du bassin Rhône Méditerranée (BRM) aurait financé en 2000 des actions telles que »coûts de production«, »prix de vente«, »politique de transformation«, »export structurel«, »valorisation export«, »export lors d'un pic de production«, »marchés émergents«, »valorisation marché intérieur«. Dans les secteurs de la pêche et de la nectarine, ces aides semblent avoir été accordées sur base de la quantité produite.

| (19) | Certains documents en possession de la Commission indiquent que les autorités françaises étaient informées de la nature douteuse de ces actions au regard du droit communautaire. Elles mêmes qualifiaient ces actions de »largement anti-communautaires« et signalaient la »menace d'une obligation de faire rembourser par les producteurs les sommes indûment versées« (5). Un compte-rendu du BRM rappelle aussi »le caractère confidentiel des plans stratégiques et le besoin de discrétion nécessaire compte tenu du principe anti-communautaire de ceux-ci« (6). |
| --- | --- |

(19)

Certains documents en possession de la Commission indiquent que les autorités françaises étaient informées de la nature douteuse de ces actions au regard du droit communautaire. Elles mêmes qualifiaient ces actions de »largement anti-communautaires« et signalaient la »menace d'une obligation de faire rembourser par les producteurs les sommes indûment versées« (5). Un compte-rendu du BRM rappelle aussi »le caractère confidentiel des plans stratégiques et le besoin de discrétion nécessaire compte tenu du principe anti-communautaire de ceux-ci« (6).

II.3.   Montant des aides

| (20) | Dans leur lettre du 26 décembre 2002 les autorités françaises ont expliqué que le financement des actions a été assuré par les secteurs concernés en raison de 30 % ou 50 %, la part restante étant financée par les pouvoirs publics. Dans leur lettre du 22 juillet 2003, les autorités françaises ont transmis des tableaux indiquant la répartition des crédits versés au titre de plans de campagne de 1998 à 2002 pour les différents produits et actions. Le tableau ci-dessous reprend les chiffres plus significatifs fournis. Toutefois, il ne ressort pas clairement des informations transmises si les montants indiqués intègrent les cotisations obligatoires des membres des Comités Économiques, ou s'ils se réfèrent uniquement aux fonds ONIFLHOR. |
| --- | --- |

(20)

Dans leur lettre du 26 décembre 2002 les autorités françaises ont expliqué que le financement des actions a été assuré par les secteurs concernés en raison de 30 % ou 50 %, la part restante étant financée par les pouvoirs publics. Dans leur lettre du 22 juillet 2003, les autorités françaises ont transmis des tableaux indiquant la répartition des crédits versés au titre de plans de campagne de 1998 à 2002 pour les différents produits et actions. Le tableau ci-dessous reprend les chiffres plus significatifs fournis. Toutefois, il ne ressort pas clairement des informations transmises si les montants indiqués intègrent les cotisations obligatoires des membres des Comités Économiques, ou s'ils se réfèrent uniquement aux fonds ONIFLHOR.

| (21) | Pour les plans de campagne antérieurs à 1998, les autorités françaises n'ont pas fourni de chiffres.
  Montants affectés aux plans au titre des campagnes 1998-2002, ventilés par action | Transformation | Dégagement | Qualité | Contractualisation | Marchés extérieurs | Stockage | Total
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 5 108 340 | 10 714 420 | 3 225 580 | 235 250 | 8 060 840 | 221 905 | 27 566 400 |
| 1999 | 13 025 110 | 11 885 470 | 5 496 140 | 193 160 | 18 580 900 | 1 211 970 | 50 392 880 |
| 2000 | 9 472 910 | 8 748 330 | 5 601 920 | 648 250 | 11 496 650 | 787 110 | 36 755 100 |
| 2001 | 7 889 590 | 0 | 6 557 590 | 1 121 840 | 3 254 140 | 287 500 | 19 110 680 |
| 2002 | 6 023 660 | 0 | 5 294 320 | 0 | 3 283 770 | 731 630 | 15 333 390 |

(21)

Pour les plans de campagne antérieurs à 1998, les autorités françaises n'ont pas fourni de chiffres.

Montants affectés aux plans au titre des campagnes 1998-2002, ventilés par action

Transformation

Dégagement

Qualité

Contractualisation

Marchés extérieurs

Stockage

Total

(EUR)

1998

5 108 340

10 714 420

3 225 580

235 250

8 060 840

221 905

27 566 400

1999

13 025 110

11 885 470

5 496 140

193 160

18 580 900

1 211 970

50 392 880

2000

9 472 910

8 748 330

5 601 920

648 250

11 496 650

787 110

36 755 100

2001

7 889 590

0

6 557 590

1 121 840

3 254 140

287 500

19 110 680

2002

6 023 660

0

5 294 320

0

3 283 770

731 630

15 333 390

III.   APPRÉCIATION

III.1.   Présence d'aide au titre de l'article 87, paragraphe 1, du Traité

| (22) | Selon l'article 87, paragraphe 1, du traité, sauf dérogations prévues par ce traité, sont incompatibles avec le marché commun dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit, qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(22)

Selon l'article 87, paragraphe 1, du traité, sauf dérogations prévues par ce traité, sont incompatibles avec le marché commun dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit, qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (23) | L'article 43 du règlement (CEE) no 2200 du Conseil du 28 octobre 1996 portant organisation commune des marchés dans le secteur des fruits et légumes (7) (OCM), applicable au moment de l'octroi des aides, prévoyait que, sauf dispositions contraires dudit règlement, les articles 92, 93 et 94 du traité (devenus les articles 87, 88 et 89) étaient applicables à la production et au commerce des fruits et légumes. |
| --- | --- |

(23)

L'article 43 du règlement (CEE) no 2200 du Conseil du 28 octobre 1996 portant organisation commune des marchés dans le secteur des fruits et légumes (7) (OCM), applicable au moment de l'octroi des aides, prévoyait que, sauf dispositions contraires dudit règlement, les articles 92, 93 et 94 du traité (devenus les articles 87, 88 et 89) étaient applicables à la production et au commerce des fruits et légumes.

| (24) | Pour que une mesure tombe dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, les quatre conditions suivantes doivent être cumulativement remplies: (1) la mesure doit être financée par l'État ou par le biais de ressources d'État, (2) elle doit concerner de façon sélective certaines entreprises ou secteurs de production, (3) elle doit comporter un avantage économique pour les entreprises bénéficiaires, (4) elle doit affecter les échanges intra-communautaires et fausser ou menacer de fausser la concurrence. |
| --- | --- |

(24)

Pour que une mesure tombe dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, les quatre conditions suivantes doivent être cumulativement remplies: (1) la mesure doit être financée par l'État ou par le biais de ressources d'État, (2) elle doit concerner de façon sélective certaines entreprises ou secteurs de production, (3) elle doit comporter un avantage économique pour les entreprises bénéficiaires, (4) elle doit affecter les échanges intra-communautaires et fausser ou menacer de fausser la concurrence.

| (25) | À ce stade, les conditions de l'article 87, paragraphe 1, du Traité semblent être réunies. |
| --- | --- |

(25)

À ce stade, les conditions de l'article 87, paragraphe 1, du Traité semblent être réunies.

| (26) | En premier lieu, le critère du financement par le biais de ressources d'État est rempli. Les aides sont financées en partie par de ressources tirées du budget général d'État, versées sur le compte de l'ONIFLHOR et distribuées par celui-ci aux différents Comités Économiques, et en partie par des contributions professionnelles rendues obligatoires, perçues par les Comités Économiques. |
| --- | --- |

(26)

En premier lieu, le critère du financement par le biais de ressources d'État est rempli. Les aides sont financées en partie par de ressources tirées du budget général d'État, versées sur le compte de l'ONIFLHOR et distribuées par celui-ci aux différents Comités Économiques, et en partie par des contributions professionnelles rendues obligatoires, perçues par les Comités Économiques.

| (27) | En ce qui concerne les contributions professionnelles, elles semblent constituer aussi, prima facie, et à ce stade, des ressources d'État, à la lumière de la jurisprudence récente de la Cour, notamment l'arrêt Pearle (8). Il ressort de cet arrêt que, pour que une mesure financée par des cotisations professionnelles transitant par un organisme public ne tombe pas dans le champ d'application de l'articles 87, paragraphe 1, les conditions suivantes doivent être cumulativement remplies:






  (a) | Les cotisations doivent être affectées obligatoirement au financement de la mesure; |
| --- | --- | --- |

(27)

En ce qui concerne les contributions professionnelles, elles semblent constituer aussi, prima facie, et à ce stade, des ressources d'État, à la lumière de la jurisprudence récente de la Cour, notamment l'arrêt Pearle (8). Il ressort de cet arrêt que, pour que une mesure financée par des cotisations professionnelles transitant par un organisme public ne tombe pas dans le champ d'application de l'articles 87, paragraphe 1, les conditions suivantes doivent être cumulativement remplies:

(a)

Les cotisations doivent être affectées obligatoirement au financement de la mesure;

| (b) | L'organisme public ne doit avoir eu, à aucun moment, le pouvoir de disposer librement de ces ressources; |
| --- | --- |

(b)

L'organisme public ne doit avoir eu, à aucun moment, le pouvoir de disposer librement de ces ressources;

| (c) | La mesure doit être imputable exclusivement aux membres de l'organisme professionnel en objet, et non pas faire partie d'une politique étatique. |
| --- | --- |

(c)

La mesure doit être imputable exclusivement aux membres de l'organisme professionnel en objet, et non pas faire partie d'une politique étatique.

| (d) | Les coûts encourus par l'organisme en question doivent être compensés pleinement par les contributions imposées aux entreprises bénéficiaires (absence d'avantage). |
| --- | --- |

(d)

Les coûts encourus par l'organisme en question doivent être compensés pleinement par les contributions imposées aux entreprises bénéficiaires (absence d'avantage).

| (28) | Dans les documents en possession de la Commission, rien ne semble indiquer, que les contributions étaient affectées obligatoirement aux plans de campagne, ni que les Comités Économiques n'avaient eu, à moment donné, la possibilité de disposer librement de ces ressources. Par contre, le fait que l'État ait apporté une contribution de 50 %, voire de 70 % au financement des plans de campagne semble indiquer clairement que ces dispositifs faisaient partie d'une politique étatique, et dès lors, que les ressources y affectées étaient, dans leur totalité, imputables à l'État. Au vu de ce qui précède, les contributions professionnelles rendues obligatoires doivent aussi, à ce stade, être considérées comme des ressources d'État au sens de l'article 87 du Traite CE. |
| --- | --- |

(28)

Dans les documents en possession de la Commission, rien ne semble indiquer, que les contributions étaient affectées obligatoirement aux plans de campagne, ni que les Comités Économiques n'avaient eu, à moment donné, la possibilité de disposer librement de ces ressources. Par contre, le fait que l'État ait apporté une contribution de 50 %, voire de 70 % au financement des plans de campagne semble indiquer clairement que ces dispositifs faisaient partie d'une politique étatique, et dès lors, que les ressources y affectées étaient, dans leur totalité, imputables à l'État. Au vu de ce qui précède, les contributions professionnelles rendues obligatoires doivent aussi, à ce stade, être considérées comme des ressources d'État au sens de l'article 87 du Traite CE.

| (29) | En deuxième lieu, les mesures bénéficient exclusivement aux producteurs de fruits et légumes des départements concernés, et sont donc sélectives. |
| --- | --- |

(29)

En deuxième lieu, les mesures bénéficient exclusivement aux producteurs de fruits et légumes des départements concernés, et sont donc sélectives.

| (30) | En troisième lieu, les producteurs en question reçoivent un avantage économique sous forme de financement de différentes actions de soutien au marché (voir paragraphes 13-18 de la décision supra). Cet avantage améliore leur position concurrentielle. Selon une jurisprudence établie de la Cour de justice, l'amélioration de la position concurrentielle d'une entreprise résultante d'une aide d'État indique, en règle générale, une distorsion de concurrence vis-à-vis d'autres entreprises qui ne reçoivent pas le même soutien (arrêt 730/79 du 17 septembre 1980, Philipe Morris/Commission, Réc. 1980, p. 2671, paragraphes 11 et 12). |
| --- | --- |

(30)

En troisième lieu, les producteurs en question reçoivent un avantage économique sous forme de financement de différentes actions de soutien au marché (voir paragraphes 13-18 de la décision supra). Cet avantage améliore leur position concurrentielle. Selon une jurisprudence établie de la Cour de justice, l'amélioration de la position concurrentielle d'une entreprise résultante d'une aide d'État indique, en règle générale, une distorsion de concurrence vis-à-vis d'autres entreprises qui ne reçoivent pas le même soutien (arrêt 730/79 du 17 septembre 1980, Philipe Morris/Commission, Réc. 1980, p. 2671, paragraphes 11 et 12).

| (31) | Il convient de rappeler que, compte tenu de l'interdépendance entre les marchés sur lesquels opèrent les opérateurs communautaires, il n' est pas exclu qu' une aide puisse fausser la concurrence intracommunautaire par renforcement de la position concurrentielle des opérateurs (Arrêt de la Cour du 10 décembre 1969. — Commission/République française, Affaires jointes 6 et 11-69, paragraphe 20), même si l'aide bénéficie des produits pour l'exportation en dehors de la Communauté (Arrêt de la Cour du 21 mars 1990, affaire C-142/87 — Belgique/Commission, paragraphe 35) |
| --- | --- |

(31)

Il convient de rappeler que, compte tenu de l'interdépendance entre les marchés sur lesquels opèrent les opérateurs communautaires, il n' est pas exclu qu' une aide puisse fausser la concurrence intracommunautaire par renforcement de la position concurrentielle des opérateurs (Arrêt de la Cour du 10 décembre 1969. — Commission/République française, Affaires jointes 6 et 11-69, paragraphe 20), même si l'aide bénéficie des produits pour l'exportation en dehors de la Communauté (Arrêt de la Cour du 21 mars 1990, affaire C-142/87 — Belgique/Commission, paragraphe 35)

| (32) | En quatrième lieu, le secteur des fruits et légumes est pleinement ouvert à la concurrence intra-communautaire. Par exemple, en 2003 les échanges intra-communautaires de légumes s'élevaient à 8 373 000 tonnes, ceux de fruits à 6 560 000 tonnes. La France est un pays producteur de fruits et légumes parmi les plus importants de l'UE, avec 4 159 000 tonnes de fruits et 6 007 000 tonnes de légumes produits en 2003 (9). L'existence d'une OCM dans le secteur souligne d'ailleurs l'importance des échanges intracommunautaires et la sensibilité du marché à toute mesure en faveur de la production dans l'un ou l'autre État membre. |
| --- | --- |

(32)

En quatrième lieu, le secteur des fruits et légumes est pleinement ouvert à la concurrence intra-communautaire. Par exemple, en 2003 les échanges intra-communautaires de légumes s'élevaient à 8 373 000 tonnes, ceux de fruits à 6 560 000 tonnes. La France est un pays producteur de fruits et légumes parmi les plus importants de l'UE, avec 4 159 000 tonnes de fruits et 6 007 000 tonnes de légumes produits en 2003 (9). L'existence d'une OCM dans le secteur souligne d'ailleurs l'importance des échanges intracommunautaires et la sensibilité du marché à toute mesure en faveur de la production dans l'un ou l'autre État membre.

| (33) | À ce stade, les actions réalisées dans le cadre des »plans de campagne« semblent, dès lors, constituer des aides d'État au terme de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, d'un montant global qui inclut les ressources transférées par l'ONIFHLOR, plus les cotisations obligatoires. |
| --- | --- |

(33)

À ce stade, les actions réalisées dans le cadre des »plans de campagne« semblent, dès lors, constituer des aides d'État au terme de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, d'un montant global qui inclut les ressources transférées par l'ONIFHLOR, plus les cotisations obligatoires.

| (34) | Ces aides ne peuvent être déclarées compatibles avec le marché commun que si elles peuvent bénéficier d'une des dérogations prévues par ledit traité. |
| --- | --- |

(34)

Ces aides ne peuvent être déclarées compatibles avec le marché commun que si elles peuvent bénéficier d'une des dérogations prévues par ledit traité.

III.2.   Compatibilité de l'aide

| (35) | D'après les informations dont dispose la Commission, les plans de campagne prévoyaient des mesures destinées à faire face à de crises causées par un excès d'offre de produits français sur le marché communautaire, notamment par le biais d'un subventionnement des prix de vente, de subventions pour le stockage ou la destruction d'une partie de la récolte, ainsi que d'incitations financières à la transformation du produit frais. Sur les marchés hors Union Européenne, de subventions à l'exportation auraient également contribué à l'écoulement des produits français excédentaires et pouvait renforcer la position concurrentielle des opérateurs. Ces aides semblent avoir été octroyées sur la base du prix et de la quantité produite. |
| --- | --- |

(35)

D'après les informations dont dispose la Commission, les plans de campagne prévoyaient des mesures destinées à faire face à de crises causées par un excès d'offre de produits français sur le marché communautaire, notamment par le biais d'un subventionnement des prix de vente, de subventions pour le stockage ou la destruction d'une partie de la récolte, ainsi que d'incitations financières à la transformation du produit frais. Sur les marchés hors Union Européenne, de subventions à l'exportation auraient également contribué à l'écoulement des produits français excédentaires et pouvait renforcer la position concurrentielle des opérateurs. Ces aides semblent avoir été octroyées sur la base du prix et de la quantité produite.

| (36) | À ce stade, la Commission nourrit des sérieuses doutes quant à la compatibilité de ces aides avec le marché commun et estime qu'elle constituent de pures aides au fonctionnement. Comme l'a jugé la Cour de Justice et le Tribunal de Première Instance, les aides au fonctionnement, c'est-à dire les aides qui visent à soulager les entreprises de coûts qu'elles devraient normalement assumer dans la gestion ordinaire de leurs activités, faussent, en principe, la concurrence dans la mesure ou d' une part, elles ne facilitent le »développement« d'aucun secteur économique et, d'autre part, elles procurent au bénéficiaire un support financier artificiel qui fausse de façon durable le jeu de la concurrence et affecte les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. (Arrêt du Tribunal du 8 juin 1995, affaire T-459/93, Siemens/Commission, Recueil II-1675, paragraphes 48 et 77). |
| --- | --- |

(36)

À ce stade, la Commission nourrit des sérieuses doutes quant à la compatibilité de ces aides avec le marché commun et estime qu'elle constituent de pures aides au fonctionnement. Comme l'a jugé la Cour de Justice et le Tribunal de Première Instance, les aides au fonctionnement, c'est-à dire les aides qui visent à soulager les entreprises de coûts qu'elles devraient normalement assumer dans la gestion ordinaire de leurs activités, faussent, en principe, la concurrence dans la mesure ou d' une part, elles ne facilitent le »développement« d'aucun secteur économique et, d'autre part, elles procurent au bénéficiaire un support financier artificiel qui fausse de façon durable le jeu de la concurrence et affecte les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. (Arrêt du Tribunal du 8 juin 1995, affaire T-459/93, Siemens/Commission, Recueil II-1675, paragraphes 48 et 77).

| (37) | Il convient aussi de rappeler que les marchés agricoles dans l'Union Européenne sont réglementés de façon exhaustive par le biais d'organisations communes de marché (OCM). Les OCM ont pour tâche, inter alia, d'assurer une concurrence loyale entre les opérateurs du secteur concerné à l'intérieur de l'Union Européenne. Des mesures de soutien au marché telles que celles introduites et financées par la France, basées sur les prix et les quantités produites, semblent être en contradiction avec les buts de l'OCM des fruits et légumes, et de nature à interférer gravement avec son fonctionnement. |
| --- | --- |

(37)

Il convient aussi de rappeler que les marchés agricoles dans l'Union Européenne sont réglementés de façon exhaustive par le biais d'organisations communes de marché (OCM). Les OCM ont pour tâche, inter alia, d'assurer une concurrence loyale entre les opérateurs du secteur concerné à l'intérieur de l'Union Européenne. Des mesures de soutien au marché telles que celles introduites et financées par la France, basées sur les prix et les quantités produites, semblent être en contradiction avec les buts de l'OCM des fruits et légumes, et de nature à interférer gravement avec son fonctionnement.

| (38) | Tel que la Cour de Justice l'a souligné à maintes reprises (voir, par exemple, »Pigs marketing board« — affaire 83/78 du 29 novembre 1978, Recueil 1978, p. 02347, paragraphe 60) toute intervention d'un État membre dans les mécanismes de marché, à l'exclusion de celles qui sont spécifiquement prévues par un règlement communautaire, risquent d'interférer avec le fonctionnement des organisations communes de marché et de créer des avantages injustifiés pour certains groupes économiques dans la Communauté. |
| --- | --- |

(38)

Tel que la Cour de Justice l'a souligné à maintes reprises (voir, par exemple, »Pigs marketing board« — affaire 83/78 du 29 novembre 1978, Recueil 1978, p. 02347, paragraphe 60) toute intervention d'un État membre dans les mécanismes de marché, à l'exclusion de celles qui sont spécifiquement prévues par un règlement communautaire, risquent d'interférer avec le fonctionnement des organisations communes de marché et de créer des avantages injustifiés pour certains groupes économiques dans la Communauté.

| (39) | En particulier, dans sa jurisprudence récente, (voir arrêt C-283/03 Kuipers du 26 mai 2005, paragraphes 42, 49 et 53) la Cour a encore une fois rappelé que, dans les domaines couverts par une organisation commune, à plus forte raison lorsque cette organisation est fondée sur un régime commun des prix, les États membres ne peuvent plus intervenir, par des dispositions nationales prises unilatéralement, dans le mécanisme de la formation des prix régis, au même stade de production, par l'organisation commune. |
| --- | --- |

(39)

En particulier, dans sa jurisprudence récente, (voir arrêt C-283/03 Kuipers du 26 mai 2005, paragraphes 42, 49 et 53) la Cour a encore une fois rappelé que, dans les domaines couverts par une organisation commune, à plus forte raison lorsque cette organisation est fondée sur un régime commun des prix, les États membres ne peuvent plus intervenir, par des dispositions nationales prises unilatéralement, dans le mécanisme de la formation des prix régis, au même stade de production, par l'organisation commune.

| (40) | Au cas où les mesures en question constitueraient des aides a l'exportation dans les échanges intracommunautaires, la Commission rappelle que celles-ci faussent directement les jeu de la concurrence et que la Commission les a toujours condamnées fermement (10). |
| --- | --- |

(40)

Au cas où les mesures en question constitueraient des aides a l'exportation dans les échanges intracommunautaires, la Commission rappelle que celles-ci faussent directement les jeu de la concurrence et que la Commission les a toujours condamnées fermement (10).

| (41) | À la lumière des considérations exposées ci-dessus, la Commission considère, à ce stade, que les mesures d'aides décrites risquent de ne pas pouvoir bénéficier d'aucune dérogation prévue par le traité, en ce qu'elles semblent fausser la concurrence et ne pas être justifiées au regard de l'intérêt commun. |
| --- | --- |

(41)

À la lumière des considérations exposées ci-dessus, la Commission considère, à ce stade, que les mesures d'aides décrites risquent de ne pas pouvoir bénéficier d'aucune dérogation prévue par le traité, en ce qu'elles semblent fausser la concurrence et ne pas être justifiées au regard de l'intérêt commun.

IV.   CONCLUSION

La Commission, après avoir examiné les informations fournies par les autorités françaises, a dès lors décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE en ce qui concerne l'existence et la compatibilité des aides traitées dans la présente décision.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures en question dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.

En particulier, la Commission invite la France à bien vouloir lui fournir:

| (a) | une description détaillée et chiffrée de toutes les mesures financées dans le cadre des plans de campagne, ventilées par départements, à partir de l'année 1992; |
| --- | --- |

(a)

une description détaillée et chiffrée de toutes les mesures financées dans le cadre des plans de campagne, ventilées par départements, à partir de l'année 1992;

| (b) | une description, le cas échéant, d'autres mesures qui auraient pu être financées par le biais des contributions professionnelles perçues par les Comités Économiques pendant la même période 1992-2002. |
| --- | --- |

(b)

une description, le cas échéant, d'autres mesures qui auraient pu être financées par le biais des contributions professionnelles perçues par les Comités Économiques pendant la même période 1992-2002.

Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre aux bénéficiaires des aides.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.»

---

(1)  Notamment la loi du 6 octobre 1982, puis la loi no 2001-6 du 4 janvier 2001.

1

o

(2)  Loi no 99-574 du 9 juillet 1999 art. 59 III, IV Journal Officiel du 10 juillet 1999.

2

o

(3)  Décret no 90-879 du 28 septembre 1990, art. 4 Journal Officiel du 30 septembre 1990.

3

o

(4)  Règlement (CE) no 220/96.

4

o

(5)  Compte-rendu de la réunion Fruits et Légumes du 11 avril 2001, éléments de langage du Ministre de l'Agriculture, pièce annexe no 19.

5

o

(6)  Compte-rendu de l'Assemblée Générale de l'OP Pêches du 31 août 2000 à Nîmes, Pièce annexe no 20.

6

o

(7)  JO L 297 du 21.11.1996, p. 1-28.

7

(8)  Le dispositif de l'arrêt »Pearle« (Affaire C-345/02, arrêt du 15 juillet 2004) est le suivant: Les articles 92, paragraphe 1, du traité CE et 93, paragraphe 2, du traité CE (devenus 87, paragraphe 1 et 88, paragraphe 3) doivent être interprétés en ce sens que des règlements adoptés par un organisme professionnel de droit public aux fins du financement d'une campagne publicitaire organisée en faveur de ses membre et décidée par eux, au moyen de ressources prélevées auprès desdits membres et affectées obligatoirement au financement de ladite campagne, ne constituent pas une partie intégrante d'une mesure d'aide au sens de ces dispositions et n'avaient pas à être notifiés préalablement à la Commission dès lors qu'il est établi que ce financement a été réalisé au moyen de ressources dont cet organisme professionnel de droit public n'a eu, à aucun moment, le pouvoir de disposer librement.

8

(9)  Source: Eurostat.

9

(10)  Cinquième rapport sur les aides d'État dans la Communauté européenne, 1997, p. 20.

10

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/28

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – DÁNIA

Állami támogatás C 10/2005 (ex NN 127/2000) – Road Combus A/S passenger transport

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében

(2005/C 233/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság a 2005. május 2-i levelében, amelynek szövege a hiteles nyelvi változatban ennek az összefoglalónak a végén megtalálható, értesítette Dániát az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás kezdeményezésével kapcsolatos döntéséről a fent említett támogatásra/intézkedésre vonatkozóan.

A Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást bizonyos egyéb más támogatással/intézkedéssel szemben, amelyeket az ezen összefoglalót követő levél tartalmaz.

Az érdekelt felek az alábbi címen nyújthatják be a Bizottság részéről kezdeményezett támogatásokra/intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül:

| Európai Bizottság (Commission européenne) |
| --- |
| Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság |
| A. Igazgatóság – Általános Ügyek és Források (Direction A- Affaires Générales et Ressources) |
| DM 28. épület, 6/100 iroda |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

Európai Bizottság (Commission européenne)

Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság

A. Igazgatóság – Általános Ügyek és Források (Direction A- Affaires Générales et Ressources)

DM 28. épület, 6/100 iroda

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 296 41 04

Ezeket az észrevételeket közlik Dániával. Az észrevételeket benyújtó érdekelt fél – kérése okát megnevezve – írásban kérheti, hogy személyazonosságát bizalmasan kezeljék.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

| 1. | Eljárás:
  A 2001. március 28-i SG(2001) D/287297 sz. határozattal (a továbbiakban: eredeti határozat) a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást az intézkedésekkel szemben. 2004. március 16-i ítéletével az Elsőfokú Bíróság megsemmisítette az eredeti határozatot „amennyiben a bejelentés szerint a dán hatóságok által a Combus A/S-nek tőkeinjekció formájában nyújtott támogatás [...] összeegyeztethető a közös piaccal” (1). |
| --- | --- |

1.

A 2001. március 28-i SG(2001) D/287297 sz. határozattal (a továbbiakban: eredeti határozat) a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást az intézkedésekkel szemben. 2004. március 16-i ítéletével az Elsőfokú Bíróság megsemmisítette az eredeti határozatot „amennyiben a bejelentés szerint a dán hatóságok által a Combus A/S-nek tőkeinjekció formájában nyújtott támogatás [...] összeegyeztethető a közös piaccal” (1).

| 2. | A Bizottság által megindítandó eljárás tárgyát képező intézkedés leírása:
  —   nemzeti jogalap: 1998.december 23-i, 1046 sz. dán jogi aktus.
  —   a támogatást megítélő tagállami hatóság: a dán kormány
  —   a támogatás formája: tőkeemelés, kölcsöntámogatás, különféle garanciák
  —   Időtartam: meghatározatlan
  —   kedvezményezett(ek): Société Combus SA
  —   célkitűzés: támogatás szerkezetátalakításhoz privatizáció céljával
  —   költségvetés, a felhasznált források eredete a támogatások és az összegek finanszírozásához (évente): két részletből álló ad hoc intézkedések: 300 millió dán korona 1999-ben és 240 millió dán korona 2001-ben; az adásvételi szerződésbe foglalt legfeljebb 51 millió dán korona értékű garanciák. |
| --- | --- |

2.

—   nemzeti jogalap: 1998.december 23-i, 1046 sz. dán jogi aktus.

—   a támogatást megítélő tagállami hatóság: a dán kormány

—   a támogatás formája: tőkeemelés, kölcsöntámogatás, különféle garanciák

—   Időtartam: meghatározatlan

—   kedvezményezett(ek): Société Combus SA

—   célkitűzés: támogatás szerkezetátalakításhoz privatizáció céljával

—   költségvetés, a felhasznált források eredete a támogatások és az összegek finanszírozásához (évente): két részletből álló ad hoc intézkedések: 300 millió dán korona 1999-ben és 240 millió dán korona 2001-ben; az adásvételi szerződésbe foglalt legfeljebb 51 millió dán korona értékű garanciák.

| 3. | Az intézkedés értékelése:
  A privatizáció során a Combus a dán állam pénzügyi támogatásában részesült 1999-ben és 2001-ben. Felmerül tehát a kérdés arra vonatkozóan, hogy a két apport állami támogatásnak minősül-e vagy sem és hogy egyetlen intézkedés részét képezik-e, vagy alapvetően két különböző intézkedésről van szó. Az Elsőfokú Bíróság szerint, az e kérdés megválaszolására vonatkozó megfelelő elemek „nevezetesen a szóban forgó apportok időrendje, céljuk és a vállalati filiale helyzete abban az időszakban, amikor elhatározták mindegyik érintett apport végrehajtását” (2). A Bizottság rendelkezésére álló információk nem teszik lehetővé annak megállapítását, hogy a két fázisban történt kifizetés egyetlen finanszírozás két részletét jelenti-e vagy sem.
  Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a finanszírozások nem minősülnek állami támogatásnak, amennyiben a dán állam piacgazdasági magánbefektetőként járt el. A dán kormány véleménye szerint „a racionális piaci befektető elve szintén alkalmazkodik a helyzethez, amennyiben a friss tőkeinjekció olyan megfontolásokon alapul, hogy megvédje a kormány (anyavállalat) piaci hitelét, vö. az 1991. március 21-én a C-303/88 Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet. Rep. 1991.1., 1433. old. 21. bekezdés”, és hogy a Combus csődje elkerülhetetlen lett volna, ha nem hagyták volna jóvá a kifizetéseket, árnyékot vetve a dán állam hivatásos befektetői hírnevére. Arra a következtetésre jutott, hogy egy magánbefektető az ő helyzetében ugyanígy cselekedett volna.
  A Bizottságnak kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy egy magánbefektető ugyanilyen módon járt volna el azonos helyzetben. Felhívja a dán hatóságok figyelmét arra a tényre, hogy a Bíróság nem fogadja el az állam reputációja miatti aggodalmat, mint egy tőkeinjekció motivációját, ha egyidejűleg fennáll a vállalat életképességének és jövedelmezőségének perspektívája, legalábbis hosszú távon, ami nem került meggyőző módon bemutatásra. Következésképpen, a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a két kifizetés közül legalább az egyik, a kettőt tekintve pedig, akár egyetlen intézkedés részei, akár két különböző intézkedést alkotnak, a 87.cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
  Egy ilyen támogatás összeegyeztethető lehet a közös piaccal az 1191/69 rendelet, vagy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c.) pontja értelmében, mint olyan, amelyet a vállalat megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásra vonatkozó iránymutatások határoznak meg. (3)

  1.   Összeegyeztethetőség az 1191/69 rendelet értelmében
  Az 1191/69 rendelet lehetőséget ad a tagállamoknak, hogy két módszer között választhassanak a közszolgáltatás megszervezése érdekében a közlekedési ágazatban:






  — | vagy közszolgáltatási szerződések által, amint azt a rendelet 1. cikkének (4) bekezdése és V. része meghatározza, |
| --- | --- | --- |

3.

A privatizáció során a Combus a dán állam pénzügyi támogatásában részesült 1999-ben és 2001-ben. Felmerül tehát a kérdés arra vonatkozóan, hogy a két apport állami támogatásnak minősül-e vagy sem és hogy egyetlen intézkedés részét képezik-e, vagy alapvetően két különböző intézkedésről van szó. Az Elsőfokú Bíróság szerint, az e kérdés megválaszolására vonatkozó megfelelő elemek „nevezetesen a szóban forgó apportok időrendje, céljuk és a vállalati filiale helyzete abban az időszakban, amikor elhatározták mindegyik érintett apport végrehajtását” (2). A Bizottság rendelkezésére álló információk nem teszik lehetővé annak megállapítását, hogy a két fázisban történt kifizetés egyetlen finanszírozás két részletét jelenti-e vagy sem.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a finanszírozások nem minősülnek állami támogatásnak, amennyiben a dán állam piacgazdasági magánbefektetőként járt el. A dán kormány véleménye szerint „a racionális piaci befektető elve szintén alkalmazkodik a helyzethez, amennyiben a friss tőkeinjekció olyan megfontolásokon alapul, hogy megvédje a kormány (anyavállalat) piaci hitelét, vö. az 1991. március 21-én a C-303/88 Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet. Rep. 1991.1., 1433. old. 21. bekezdés”, és hogy a Combus csődje elkerülhetetlen lett volna, ha nem hagyták volna jóvá a kifizetéseket, árnyékot vetve a dán állam hivatásos befektetői hírnevére. Arra a következtetésre jutott, hogy egy magánbefektető az ő helyzetében ugyanígy cselekedett volna.

A Bizottságnak kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy egy magánbefektető ugyanilyen módon járt volna el azonos helyzetben. Felhívja a dán hatóságok figyelmét arra a tényre, hogy a Bíróság nem fogadja el az állam reputációja miatti aggodalmat, mint egy tőkeinjekció motivációját, ha egyidejűleg fennáll a vállalat életképességének és jövedelmezőségének perspektívája, legalábbis hosszú távon, ami nem került meggyőző módon bemutatásra. Következésképpen, a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a két kifizetés közül legalább az egyik, a kettőt tekintve pedig, akár egyetlen intézkedés részei, akár két különböző intézkedést alkotnak, a 87.cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

Egy ilyen támogatás összeegyeztethető lehet a közös piaccal az 1191/69 rendelet, vagy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c.) pontja értelmében, mint olyan, amelyet a vállalat megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásra vonatkozó iránymutatások határoznak meg. (3)

1.   Összeegyeztethetőség az 1191/69 rendelet értelmében

Az 1191/69 rendelet lehetőséget ad a tagállamoknak, hogy két módszer között választhassanak a közszolgáltatás megszervezése érdekében a közlekedési ágazatban:

—

vagy közszolgáltatási szerződések által, amint azt a rendelet 1. cikkének (4) bekezdése és V. része meghatározza,

| — | akár közszolgáltatási kötelezettség közlekedési vállalatokra történő kivetésével, a rendelet 1. cikkének (5) bekezdésében és II. III: IV. szakaszában meghatározott rendszer szerint. |
| --- | --- |

—

akár közszolgáltatási kötelezettség közlekedési vállalatokra történő kivetésével, a rendelet 1. cikkének (5) bekezdésében és II. III: IV. szakaszában meghatározott rendszer szerint.

Dánia, a buszközlekedési ágazatra vonakozóan a közszolgáltatási szerződést választotta.

Az Elsőfokú Bíróság szerint, a közszolgáltatási szerződés megkötése kizárja a közsszolgáltatási kötelezettség kivetése miatt nyújtott támogatáshoz való folyamodást. (4)

Amennyiben bebizonyosodik, hogy a közszolgáltatási szerződésben a két fél között megállapodott díj nagyon alacsony, a szerződés által megbízott vállalatnak, az 1191/69 rendelet 14. cikke (4)-től (6)-ig terjedő bekezdései szerint lehetősége van felmondani a szerződést három hónapos előzetes értesítés mellett. Az illetékes hatóságok kötelezhetik a vállalatot a szerződés teljesítésének folytatására egy éven keresztül, a rendelet II. III. és IV. szakaszában megállapított módszerek alapján kiszámított díjazás ellenében. Kizárólag csak ebben az ábrázolt esetben lehet kompenzációt nyújtani közszolgáltatási szerződéses rendszeren belül közszolgáltatási kötelezettség kivetéséért. A Combus nem mondta fel a közsszolgáltatási szerződést, ennélfogva nem lehetséges az 1191/69 rendelet II., III., és IV., szakaszának alkalmazása annak céljából, hogy a Combusnak nyújtott pénzügyi támogatást összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni a közös piaccal.

A Bizottság kizárja tehát azt a tényt, hogy a pénzügyi támogatások az 1191/69 rendelet alapján összeegyeztethetőek a közös piaccal.

2.   Összeegyeztethetőség az EK-szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c.) pontja értelmében, a vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására szóló iránymutatások által meghatározottak szerint.

Az iránymutatások 3.2. pontja a következő feltételeket határozza meg a szerkezetátalakítást célzó támogatást engedélyező felhatalmazáshoz:

| — | A vállalatot úgy kell tekinteni, mint nehézségekkel küzdőt (a) |
| --- | --- |

—

A vállalatot úgy kell tekinteni, mint nehézségekkel küzdőt (a)

| — | A szerkezetátalakítási tervnek ésszerű határidőn belül lehetővé kell tennie a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítását (b) |
| --- | --- |

—

A szerkezetátalakítási tervnek ésszerű határidőn belül lehetővé kell tennie a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítását (b)

| — | Olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek, amennyire lehet, enyhítik a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen következményeit (c) |
| --- | --- |

—

Olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek, amennyire lehet, enyhítik a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen következményeit (c)

| — | A támogatásnak a legszigorúbban szerkezetátalakítást lehetővé tevő szükséges minimumra kell korlátozódnia (d) |
| --- | --- |

—

A támogatásnak a legszigorúbban szerkezetátalakítást lehetővé tevő szükséges minimumra kell korlátozódnia (d)

| — | A Bizottságnak képesnek kell lennie a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának biztosítására rendszeres és részletes jelentések révén (e) |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak képesnek kell lennie a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának biztosítására rendszeres és részletes jelentések révén (e)

| — | Szerkezetátalakítást célzó támogatás egyetlen alkalommal ítélhető meg (f) |
| --- | --- |

—

Szerkezetátalakítást célzó támogatás egyetlen alkalommal ítélhető meg (f)

Az iránymutatások értelmében a Combus nehézségekkel küzdő vállalatnak minősül (a). A dán kormány a Combusra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtott be.

Az Elsőfokú Bíróság szerint „a Bizottság érvelését [eredeti határozatában] úgy kell tekinteni, mint komoly kétely kifejezését a Combus életképességére vonatkozóan az [EK-szerződés 87. cikke] és az iránymutatások értelmében, kétséges, hogy a Bizottság mégsem érzi magát kötelezve annak egyértelművé tételére, hogy úgy tűnik számára, hogy az EK-szerződés 73. cikke elégséges jogalapot szolgáltat a kérdéses támogatás engedélyezésére. Vagyis, mivel ez utóbbi rendelkezésre nem lehet ilyen hatállyal hivatkozni [...], a Dán Királyság [X] kifizetése nem nyer többé érvényes felhatalmazást a kifogásolt határozatban. [...] Következésképpen, a Combus életképessége semmilyen esetben sem lesz szerzett jogként figyelembe véve” (5) Az Elsőfokú Bíróság ezen következtetésének fényében a Bizottság nem tehet mást, mint hogy kétségeit fejezi ki a Combus tervezett szerkezetátalakítását követő gazdasági életképességére vonatkozóan (b).

A dán hatóságok úgy vélik, hogy a támogatásnak a versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen következményeit lehetőség szerint enyhítő intézkedésekre a szóban forgó esetben kivételesen nincs szükség, a Combus szerződései fokozatosan járnak le (a 2003. év végéig a szerződések hozzávetőleg 50 %-a már lejárt, az utolsó szerződés 2006 végén jár le) és az Arriva, az a vállalat, amelynek a Combust a szerkezetátalakítást követően eladták, nem tervezi, hogy megtartja a piacnak azt a részét, ami az Arriva és a Combus piacának a visszavásárlás során megszerzett részének felel meg (kb. 50 %). A Bizottságnak kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy az eset sajátos körülményei megengedik-e a támogatásnak a versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen következményeit lehetőség szerint csökkentő intézkedésekről történő lemondást, nevezetesen azt a tényt tekintve, hogy a Combus versenytársai, akiket a Danske Busvognmaend képvisel, elhatározták, hogy megtámadják a Bizottság támogatást engedélyező határozatát (c).

A Bizottság abban is ugyanúgy kételkedik, hogy az intézkedés/ek szigorúan a szerkezetátalakítást lehetővé tevő szükséges minimumra korlátozód(ott)tak-e. A dán hatóságok szerint a támogatás lehetővé teszi az Arrivának, hogy megvalósítsa a 10 %-os mértékű tőkebefektetés rentábilissá tételét, ami az elfogadható minimuma lenne egy ilyen típusú befektetésnek. A Bizottság megállapítja, hogy ebben a stádiumban nem rendelkezik a szükséges információkkal annak megvizsgálásához, hogy az állami hozzájárulások szigorúan a Combus szerkezetátalakítását lehetővé tevő szükséges minimumra korlátozódtak. (d).

A dán kormány beleegyezett, hogy éves jelentést bocsát a Bizottság rendelkezésére, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára annak felmérését, hogy a szerkezetátalakítási terv a dán hatóságok által vállalt kötelezettségek szerint került-e megvalósításra. A Bizottság megkapta a 2001. és a 2002. évre vontakozó jelentéseket, amelyek azt mutatják, hogy a szerkezetátalakítási tervet tiszteletben tartották (e).

A Combus azt megelőzően nem részesült szerkezetátalakítási támogatásban. Ha a két kifizetés egy támogatás két részletét alkotja, vagy ha az első vagy a második kifizetés alkalmával a dán állam úgy járt el, ahogyan egy piacgazdasági magánbefektető tette volna, a Bizottság megállapítja, hogy az „először és utoljára” elv érvényesült. Ha a két kifizetést két önálló intézkedésnek minősül, és ha a dán állam egyik kifizetés során sem úgy járt vona el, mint egy piacgazdasági magánbefektető tette volna, akkor nem tartották tiszteletben az „először és utoljára” elvét (f).

A LEVÉL SZÖVEGE

»Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de oplysninger, som myndighederne har fremsendt om den omhandlede støtte/foranstaltning, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | de havde til hensigt at yde økonomisk støtte til det statsejede busselskab Combus A/S i forbindelse med Arriva Danmarks overtagelse af det. Som anført i brevet og drøftet på et uformelt møde den 30. juni 1999 havde den danske stat allerede i 1999 foretaget en ikke anmeldt kapitaltilførsel til Combus A/S. |
| --- | --- |

1.

de havde til hensigt at yde økonomisk støtte til det statsejede busselskab Combus A/S i forbindelse med Arriva Danmarks overtagelse af det. Som anført i brevet og drøftet på et uformelt møde den 30. juni 1999 havde den danske stat allerede i 1999 foretaget en ikke anmeldt kapitaltilførsel til Combus A/S.

| 2. | Forud for denne meddelelse havde Kommissionen modtaget et brev af 25. juni 1999 og en klage af 11. november 1999 fra brancheorganisationen Danske Busvognmænd (6), hvori den rejste indsigelse mod den økonomiske støtte, som Combus havde fået tidligere, og en økonomisk støtte, som muligvis ville blive ydet i nær fremtid. |
| --- | --- |

2.

Forud for denne meddelelse havde Kommissionen modtaget et brev af 25. juni 1999 og en klage af 11. november 1999 fra brancheorganisationen Danske Busvognmænd (6), hvori den rejste indsigelse mod den økonomiske støtte, som Combus havde fået tidligere, og en økonomisk støtte, som muligvis ville blive ydet i nær fremtid.

| 3. | Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 15. december 2000, og fik svar fra de danske myndigheder den 18. december 2000. Myndighederne fremsendte flere oplysninger ved brev af 8. januar 2001. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger den 9. januar 2001 og fik svar fra myndighederne samme dag. De danske myndigheder fremsendte flere oplysninger ved brev af 23. januar 2001 og 26. februar 2001. Den danske Konkurrencestyrelse fremsendte også oplysninger ved brev af 20. december 2000. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 15. december 2000, og fik svar fra de danske myndigheder den 18. december 2000. Myndighederne fremsendte flere oplysninger ved brev af 8. januar 2001. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger den 9. januar 2001 og fik svar fra myndighederne samme dag. De danske myndigheder fremsendte flere oplysninger ved brev af 23. januar 2001 og 26. februar 2001. Den danske Konkurrencestyrelse fremsendte også oplysninger ved brev af 20. december 2000.

| 4. | De danske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene afholdt møder i Bruxelles den 23. november og 19. december 2000 og i København den 4. og 15. januar 2001. |
| --- | --- |

4.

De danske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene afholdt møder i Bruxelles den 23. november og 19. december 2000 og i København den 4. og 15. januar 2001.

| 5. | Ved beslutning SG(2001) D/287297 af 28. marts 2001, i det følgende benævnt »den oprindelige beslutning«, besluttede Kommissionen efter en indledende undersøgelse ikke at gøre indsigelse mod de anmeldte foranstaltninger, fordi den mente,






  — | at der ikke var tale om statsstøtte (godtgørelse for udgifter til pensionsbidrag), eller |
| --- | --- | --- |

5.

Ved beslutning SG(2001) D/287297 af 28. marts 2001, i det følgende benævnt »den oprindelige beslutning«, besluttede Kommissionen efter en indledende undersøgelse ikke at gøre indsigelse mod de anmeldte foranstaltninger, fordi den mente,

—

at der ikke var tale om statsstøtte (godtgørelse for udgifter til pensionsbidrag), eller

| — | at de var forenelige med fællesmarkedet enten i henhold til EF-traktatens artikel 73 eller i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnte »rammebestemmelserne«, eller (7) |
| --- | --- |

—

at de var forenelige med fællesmarkedet enten i henhold til EF-traktatens artikel 73 eller i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnte »rammebestemmelserne«, eller (7)

| — | at de var forenelige med fællesmarkedet i henhold forordning (EØF) nr. 1191/69. |
| --- | --- |

—

at de var forenelige med fællesmarkedet i henhold forordning (EØF) nr. 1191/69.

| 6. | Beslutningen blev offentliggjort i EF-Tidende den 5. maj 2001 (8). Ved brev af 8. maj 2001, modtaget den 15. maj 2001, underrettede Kommissionen Danske Busvognmænd om beslutningen. |
| --- | --- |

6.

Beslutningen blev offentliggjort i EF-Tidende den 5. maj 2001 (8). Ved brev af 8. maj 2001, modtaget den 15. maj 2001, underrettede Kommissionen Danske Busvognmænd om beslutningen.

| 7. | Ved brev af 6. november 2002, modtaget af Kommissionen den 12. november 2002, og brev af 19. januar 2004, modtaget af Kommissionen den 20. januar 2004, underrettede de danske myndigheder Kommissionen om, hvordan omstruktureringsplanen for Combus var gennemført. |
| --- | --- |

7.

Ved brev af 6. november 2002, modtaget af Kommissionen den 12. november 2002, og brev af 19. januar 2004, modtaget af Kommissionen den 20. januar 2004, underrettede de danske myndigheder Kommissionen om, hvordan omstruktureringsplanen for Combus var gennemført.

| 8. | Den 11. juli 2001 anlagde Danske Busvognmænd sag ved Retten i Første Instans med påstand om annullering af Kommissionens beslutning af 28. marts 2001. Ved dom af 16. marts 2004 annullerede Retten i Første Instans den oprindelige beslutning, »i det omfang den fastslår, at den støtte, som de danske myndigheder ydede Combus A/S i form af kapitalindskud på 300 mio. DKK og 240 mio. DKK, er forenelig med fællesmarkedet« (9). |
| --- | --- |

8.

Den 11. juli 2001 anlagde Danske Busvognmænd sag ved Retten i Første Instans med påstand om annullering af Kommissionens beslutning af 28. marts 2001. Ved dom af 16. marts 2004 annullerede Retten i Første Instans den oprindelige beslutning, »i det omfang den fastslår, at den støtte, som de danske myndigheder ydede Combus A/S i form af kapitalindskud på 300 mio. DKK og 240 mio. DKK, er forenelig med fællesmarkedet« (9).

| 9. | Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten, at den oprindelige beslutning »er behæftet med en fejl, i det omfang det antages, at udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK udgør en kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste i den forstand, hvori dette udtryk anvendes i artikel 2 og artikel 10-13 i forordning nr. 1191/69. [...] Den anfægtede beslutning må derfor annulleres, i det omfang den godkender, at der udbetales et beløb på 300 mio. DKK på grundlag af denne forordning, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, som er fremført vedrørende dette punkt.« (10). |
| --- | --- |

9.

Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten, at den oprindelige beslutning »er behæftet med en fejl, i det omfang det antages, at udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK udgør en kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste i den forstand, hvori dette udtryk anvendes i artikel 2 og artikel 10-13 i forordning nr. 1191/69. [...] Den anfægtede beslutning må derfor annulleres, i det omfang den godkender, at der udbetales et beløb på 300 mio. DKK på grundlag af denne forordning, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, som er fremført vedrørende dette punkt.« (10).

| 10. | Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten for så vidt angår artikel 73, at »medlemsstaterne ikke længere er berettiget til at påberåbe sig artikel 73 EF uden for de tilfælde, som er omhandlet i den afledte fællesskabsret. For så vidt forordning nr. 1191/69 ikke finder anvendelse, og udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK er omfattet af artikel 87, stk. 1, EF, er det således Rådets forordning (EØF) nr. 1107/70 af 4. juni 1970 om støtte, som ydes inden for sektoren for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT 1970 II, s. 309), der udtømmende opregner de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til artikel 73 EF
   (11)
  . Herefter må nærværende anbringende tages til følge, i det omfang det er rettet imod Kommissionens godkendelse af udbetalingen af 300 mio. DKK på grundlag af artikel 73 EF« (12). |
| --- | --- |

10.

Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten for så vidt angår artikel 73, at »medlemsstaterne ikke længere er berettiget til at påberåbe sig artikel 73 EF uden for de tilfælde, som er omhandlet i den afledte fællesskabsret. For så vidt forordning nr. 1191/69 ikke finder anvendelse, og udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK er omfattet af artikel 87, stk. 1, EF, er det således Rådets forordning (EØF) nr. 1107/70 af 4. juni 1970 om støtte, som ydes inden for sektoren for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT 1970 II, s. 309), der udtømmende opregner de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til artikel 73 EF
   (11)
  . Herefter må nærværende anbringende tages til følge, i det omfang det er rettet imod Kommissionens godkendelse af udbetalingen af 300 mio. DKK på grundlag af artikel 73 EF« (12).

| 11. | Hvad angår anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med rammebestemmelserne, fandt Retten, »at den anfægtede beslutning ikke kan fortolkes således, at Kommissionens medlemmer som kollegium har givet en klar, ubetinget og endelig godkendelse af betalingen af beløbet på 240 mio. DKK i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), EF og rammebestemmelserne. Kommissionens argumentation må derimod forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge nævnte traktatbestemmelse og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse (jf. ovenfor i præmis 100 og 101), indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Af det anførte følger, at godkendelsen af betalingen på 240 mio. DKK i det hele må annulleres, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, der er fremført på dette punkt« (13). |
| --- | --- |

11.

Hvad angår anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med rammebestemmelserne, fandt Retten, »at den anfægtede beslutning ikke kan fortolkes således, at Kommissionens medlemmer som kollegium har givet en klar, ubetinget og endelig godkendelse af betalingen af beløbet på 240 mio. DKK i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), EF og rammebestemmelserne. Kommissionens argumentation må derimod forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge nævnte traktatbestemmelse og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse (jf. ovenfor i præmis 100 og 101), indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Af det anførte følger, at godkendelsen af betalingen på 240 mio. DKK i det hele må annulleres, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, der er fremført på dette punkt« (13).

| 12. | Den 11. januar 2005 mødtes Kommissionens tjenestegrene med de danske myndigheder for at få yderligere oplysninger om udviklingen i Arriva/Combus-sagen, siden den oprindelige beslutning blev vedtaget. |
| --- | --- |

12.

Den 11. januar 2005 mødtes Kommissionens tjenestegrene med de danske myndigheder for at få yderligere oplysninger om udviklingen i Arriva/Combus-sagen, siden den oprindelige beslutning blev vedtaget.

2.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

2.1.   Det danske busmarked

| 13. | Det danske marked for kollektiv bustransport er opdelt i to områder, hovedstadsområdet og resten af landet uden for hovedstadsområdet. |
| --- | --- |

13.

Det danske marked for kollektiv bustransport er opdelt i to områder, hovedstadsområdet og resten af landet uden for hovedstadsområdet.

| 14. | I hovedstadsområdet har Hovedstadens Udviklingsråd, hvori amtsrådene og Københavns og Frederiksbergs Kommunalbestyrelser alle er repræsenteret, ansvaret for at forestå ruteplanlægning, fastlægge kørselsomfang, linjeføring, køreplanlægning, busterminaler, busmateriel og sørge for udførelsen af den kollektive personbefordring. Buskørslen udbydes normalt i licitation. Alternativt kan Hovedstadens Udviklingsråd beslutte at lade den udføre med egne busser. |
| --- | --- |

14.

I hovedstadsområdet har Hovedstadens Udviklingsråd, hvori amtsrådene og Københavns og Frederiksbergs Kommunalbestyrelser alle er repræsenteret, ansvaret for at forestå ruteplanlægning, fastlægge kørselsomfang, linjeføring, køreplanlægning, busterminaler, busmateriel og sørge for udførelsen af den kollektive personbefordring. Buskørslen udbydes normalt i licitation. Alternativt kan Hovedstadens Udviklingsråd beslutte at lade den udføre med egne busser.

| 15. | Uden for hovedstadsområdet varetages busdriften af amtsrådene og kommunalbestyrelserne. I nogle tilfælde har de oprettet amts- eller fælleskommunale trafikvirksomheder, som har pligt til at sørge for, at buskørslen bliver udført i overensstemmelse med planen. Disse transportvirksomheder eller også de respektive amtsråd og kommunalbestyrelser overlader efter udbud normalt busdriften til private og offentlige busvirksomheder. Alternativt kan de beslutte at udføre kørslen med egne busser. |
| --- | --- |

15.

Uden for hovedstadsområdet varetages busdriften af amtsrådene og kommunalbestyrelserne. I nogle tilfælde har de oprettet amts- eller fælleskommunale trafikvirksomheder, som har pligt til at sørge for, at buskørslen bliver udført i overensstemmelse med planen. Disse transportvirksomheder eller også de respektive amtsråd og kommunalbestyrelser overlader efter udbud normalt busdriften til private og offentlige busvirksomheder. Alternativt kan de beslutte at udføre kørslen med egne busser.

| 16. | De lokale myndigheder har udliciteret hovedparten af den regionale bustrafik. Liberaliseringen af busmarkedet indledtes i 1990 for Hovedstadsområdet (HT) og i 1994 for resten af landet. Tabel 1 viser, hvor stor en procentdel af markedet, der var udliciteret i de enkelte amter i 1999, som var det år, hvor den danske stat iværksatte første del af de finansielle foranstaltninger til fordel for Combus.
  Tabel 1. Udlicitering af amternes bustrafik (i procent) og antal operatører pr. amt i 1999







  Amt/Trafikselskab | Udliciteret | Antal operatører |
| --- | --- | --- | --- |
| Hovedstadsområdet (HT) | 96 | 8 |
| Nordjylland | 100 | 27 |
| Fyn | 100 | 1 |
| Viborg | 21 | 5 |
| Bornholm | 100 | 6 |
| Ringkøbing | 100 | 10 |
| Storstrøm | 100 | 6 |
| Vestsjælland | 100 | 7 |
| Vejle | 100 | 9 |
| Ribe | 35 | 1 |
| Århus | 100 | 15 |
| Sønderjylland | 100 | 13 |
| Kilde: Konkurrencestyrelsen.
  Bustrafik, som visse kommuner udfører inhouse, er ikke medtaget i beregningen. |

16.

De lokale myndigheder har udliciteret hovedparten af den regionale bustrafik. Liberaliseringen af busmarkedet indledtes i 1990 for Hovedstadsområdet (HT) og i 1994 for resten af landet. Tabel 1 viser, hvor stor en procentdel af markedet, der var udliciteret i de enkelte amter i 1999, som var det år, hvor den danske stat iværksatte første del af de finansielle foranstaltninger til fordel for Combus.

Tabel 1. Udlicitering af amternes bustrafik (i procent) og antal operatører pr. amt i 1999

Amt/Trafikselskab

Udliciteret

Antal operatører

Hovedstadsområdet (HT)

96

8

Nordjylland

100

27

Fyn

100

1

Viborg

21

5

Bornholm

100

6

Ringkøbing

100

10

Storstrøm

100

6

Vestsjælland

100

7

Vejle

100

9

Ribe

35

1

Århus

100

15

Sønderjylland

100

13

Kilde: Konkurrencestyrelsen.

Bustrafik, som visse kommuner udfører inhouse, er ikke medtaget i beregningen.

| 17. | Det danske busmarked er præget af nogle få store selskaber og mange små lokale selskaber. Da de foranstaltninger, der er omhandlet i denne beslutning, blev gennemført, var Combus det eneste landsdækkende busselskab. Arriva Danmark var det næststørste selskab. Skønt det kun er repræsenteret i nogle få amter, er det den største operatør i Hovedstadsområdet, hvilket forklarer dets store markedsandel. |
| --- | --- |

17.

Det danske busmarked er præget af nogle få store selskaber og mange små lokale selskaber. Da de foranstaltninger, der er omhandlet i denne beslutning, blev gennemført, var Combus det eneste landsdækkende busselskab. Arriva Danmark var det næststørste selskab. Skønt det kun er repræsenteret i nogle få amter, er det den største operatør i Hovedstadsområdet, hvilket forklarer dets store markedsandel.

| 18. | Som det fremgår af tabel 2, havde Combus i 2000 en markedsandel på 33 % mod 40 % i 1999 (målt i procent af et selskabs antal køreplantimer), mens Arrivas markedsandel i 2000 var på 23 % (14).
  Tabel 2. Markedsandele i Danmark i 2000 målt i procent af antal køreplantimer






  Operatør | Markedsandel |
| --- | --- | --- |
| Combus | 33 % |
| Arriva Danmark A/S | 23 % |
| Connex A/S | 13 % |
| City Trafik A/S | 8 % |
| Andre operatører | 23 % |
| Kilde: Trafikministeriet.
  Alle andre operatører har en markedsandel på under 5 %. |

18.

Som det fremgår af tabel 2, havde Combus i 2000 en markedsandel på 33 % mod 40 % i 1999 (målt i procent af et selskabs antal køreplantimer), mens Arrivas markedsandel i 2000 var på 23 % (14).

Tabel 2. Markedsandele i Danmark i 2000 målt i procent af antal køreplantimer

Operatør

Markedsandel

Combus

33 %

Arriva Danmark A/S

23 %

Connex A/S

13 %

City Trafik A/S

8 %

Andre operatører

23 %

Kilde: Trafikministeriet.

Alle andre operatører har en markedsandel på under 5 %.

| 19. | Kontrakterne løber normalt i en periode på op til fem år, efter at busdriften er indledt. Amterne kan kræve nogle af kontrakterne forlænget med op til 3 år på samme vilkår. Der er derfor en ganske hurtig udskiftning af operatører, og der er mulighed for regelmæssige ændringer af markedsandele. |
| --- | --- |

19.

Kontrakterne løber normalt i en periode på op til fem år, efter at busdriften er indledt. Amterne kan kræve nogle af kontrakterne forlænget med op til 3 år på samme vilkår. Der er derfor en ganske hurtig udskiftning af operatører, og der er mulighed for regelmæssige ændringer af markedsandele.

| 20. | Ifølge kontrakterne fastsætter de lokale myndigheder taksterne og modtager provenuet fra billetsalget. Operatørerne får udbetalt et fast beløb pr. køretime, som er identisk for alle kontakter, plus et tillæg, som er forskelligt for de enkelte kontrakter, og som fastsættes ved udbud. I 1999 og 2000 androg provenuet fra billetsalget lidt over 50 % af det beløb, som amtsrådene skulle betale busselskaberne som vederlag for busdriften. De lokale myndigheder finansierer differencen over skatterne. |
| --- | --- |

20.

Ifølge kontrakterne fastsætter de lokale myndigheder taksterne og modtager provenuet fra billetsalget. Operatørerne får udbetalt et fast beløb pr. køretime, som er identisk for alle kontakter, plus et tillæg, som er forskelligt for de enkelte kontrakter, og som fastsættes ved udbud. I 1999 og 2000 androg provenuet fra billetsalget lidt over 50 % af det beløb, som amtsrådene skulle betale busselskaberne som vederlag for busdriften. De lokale myndigheder finansierer differencen over skatterne.

| 21. | Det gennemsnitlige tillæg, som de lokale myndigheder udbetalte pr. køretime, faldt betydeligt i perioden 1994-2000. I gennemsnit faldt det med 18 %. Derfor faldt prisen pr. køretime (dvs. summen af grundbeløbet og tillægget) fra 383 DKK til 315 DKK (i 1994-priser), jf. tabel 3.
  Tabel 3. Licitationer og gennemsnitspriser 1994-2000








  År | Gennemsnitlig timebetaling til busoperatøren
  (DKK) | Antal ruter — hele markedet
  (Danmark) | Antal udliciterede ruter pr. år |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 383 | 2 791 | 345 |
| 1995 | 368 | 2 786 | 448 |
| 1996 | 352 | 2 799 | 761 |
| 1997 | 337 | 2 777 | 237 |
| 1998 | 322 | 2 803 | 792 |
| 1999 | 322 | 2 799 | 718 |
| 2000 | 315 | 2 800 | 839 |

21.

Det gennemsnitlige tillæg, som de lokale myndigheder udbetalte pr. køretime, faldt betydeligt i perioden 1994-2000. I gennemsnit faldt det med 18 %. Derfor faldt prisen pr. køretime (dvs. summen af grundbeløbet og tillægget) fra 383 DKK til 315 DKK (i 1994-priser), jf. tabel 3.

Tabel 3. Licitationer og gennemsnitspriser 1994-2000

År

Gennemsnitlig timebetaling til busoperatøren

(DKK)

Antal ruter — hele markedet

(Danmark)

Antal udliciterede ruter pr. år

1994

383

2 791

345

1995

368

2 786

448

1996

352

2 799

761

1997

337

2 777

237

1998

322

2 803

792

1999

322

2 799

718

2000

315

2 800

839

| 22. | Diagram 1 viser udviklingen i udbudspriserne (i DKK) fra 1997 til 2002 (seneste foreliggende data), som var stabil fra 2000 til 2002 efter privatiseringen af Combus.
  Diagram 1: Gennemsnitlige udbudspriser i det storkøbenhavnske område og i resten af landet i 1997-2002



  Den øverste linje viser priserne i det storkøbenhavnske område, og den nederste linje viser priserne i resten af landet. Kilde: Trafikministeriet. |
| --- | --- |

22.

Diagram 1 viser udviklingen i udbudspriserne (i DKK) fra 1997 til 2002 (seneste foreliggende data), som var stabil fra 2000 til 2002 efter privatiseringen af Combus.

Diagram 1: Gennemsnitlige udbudspriser i det storkøbenhavnske område og i resten af landet i 1997-2002

Image

Den øverste linje viser priserne i det storkøbenhavnske område, og den nederste linje viser priserne i resten af landet. Kilde: Trafikministeriet.

2.2.   Selskaberne

2.2.1.   Arriva plc

| 23. | ARRIVA PLC ER ET PRIVAT SELSKAB INDEN FOR BUSTRANSPORT, SOM HAR SÆDE I DET FORENEDE KONGERIGE OG ER BØRSNOTERET I LONDON. I 1999 HAVDE ARRIVA PLC EN ÅRSOMSÆTNING PÅ 1,5 MIA. GBP OG KNAP 31 000 ANSATTE. HOVEDAKTIVITETEN ER BUSTRAFIK I OG MELLEM BYER, LOKALTRANSPORT I LANDDISTRIKTER, EFTERSPØRGSELSBESTEMT TRANSITKØRSEL, NÆRTRAFIK SAMT EKSPRESBUSKØRSEL I ENGLAND, SKOTLAND OG WALES. DESUDEN HAR VIRKSOMHEDEN RUTEBUS-, TURISTBUS- OG EFTERSPØRGSELSBESTEMT BUSDRIFT OG HANDICAPTRANSPORT I DANMARK, NEDERLANDENE, SPANIEN OG SVERIGE. AKTIVITETERNE UDEN FOR DET FORENEDE KONGERIGE TEGNER SIG FOR 30 % AF OMSÆTNINGEN FRA BUSDRIFT, OG ARRIVA PLC ER EUROPAS TREDJESTØRSTE PRIVATE BUSOPERATØR. DERUDOVER HAR ARRIVA PLC BETYDELIGE AKTIVITETER INDEN FOR BILUDLEJNING I DET FORENEDE KONGERIGE MED 38 UDLEJNINGSSTEDER OG EN UDLEJNINGSBILPARK PÅ CA. 8 500 KØRETØJER. |
| --- | --- |

23.

ARRIVA PLC ER ET PRIVAT SELSKAB INDEN FOR BUSTRANSPORT, SOM HAR SÆDE I DET FORENEDE KONGERIGE OG ER BØRSNOTERET I LONDON. I 1999 HAVDE ARRIVA PLC EN ÅRSOMSÆTNING PÅ 1,5 MIA. GBP OG KNAP 31 000 ANSATTE. HOVEDAKTIVITETEN ER BUSTRAFIK I OG MELLEM BYER, LOKALTRANSPORT I LANDDISTRIKTER, EFTERSPØRGSELSBESTEMT TRANSITKØRSEL, NÆRTRAFIK SAMT EKSPRESBUSKØRSEL I ENGLAND, SKOTLAND OG WALES. DESUDEN HAR VIRKSOMHEDEN RUTEBUS-, TURISTBUS- OG EFTERSPØRGSELSBESTEMT BUSDRIFT OG HANDICAPTRANSPORT I DANMARK, NEDERLANDENE, SPANIEN OG SVERIGE. AKTIVITETERNE UDEN FOR DET FORENEDE KONGERIGE TEGNER SIG FOR 30 % AF OMSÆTNINGEN FRA BUSDRIFT, OG ARRIVA PLC ER EUROPAS TREDJESTØRSTE PRIVATE BUSOPERATØR. DERUDOVER HAR ARRIVA PLC BETYDELIGE AKTIVITETER INDEN FOR BILUDLEJNING I DET FORENEDE KONGERIGE MED 38 UDLEJNINGSSTEDER OG EN UDLEJNINGSBILPARK PÅ CA. 8 500 KØRETØJER.

| 24. | Med købet af Unibus i 1997 kom Arriva plc ind på det danske marked. Unibus havde da en markedsandel på ca. 8 % af de udliciterede busruter i København og var desuden den største private leverandør af specialiseret handicaptransport i København. Endvidere havde Unibus aktiviteter på Sjælland og i Jylland. |
| --- | --- |

24.

Med købet af Unibus i 1997 kom Arriva plc ind på det danske marked. Unibus havde da en markedsandel på ca. 8 % af de udliciterede busruter i København og var desuden den største private leverandør af specialiseret handicaptransport i København. Endvidere havde Unibus aktiviteter på Sjælland og i Jylland.

| 25. | I marts 1999 købte Arriva plc Bus Danmark, som blev fusioneret med Unibus og fik navnet Arriva Danmark, i det følgende benævnt »Arriva«. Arriva deltager også i et joint venture om drift af Københavns metro, som blev sat i drift i oktober 2002. |
| --- | --- |

25.

I marts 1999 købte Arriva plc Bus Danmark, som blev fusioneret med Unibus og fik navnet Arriva Danmark, i det følgende benævnt »Arriva«. Arriva deltager også i et joint venture om drift af Københavns metro, som blev sat i drift i oktober 2002.

2.2.2.   Combus A/S

| 26. | Combus A/S, i det følgende benævnt »Combus«, var et 100 % statsejet aktieselskab, indtil det blev købt af Arriva plc i 2000. Selskabet drev en række regionale og lokale busruter i Danmark og var oprindeligt en del af DSB. Ved lov nr. 232 af 4. april 1995 (»Lov om DSB Busser A/S«) (15) blev det oprettet som aktieselskab med DSB som ejer. Det nye selskab fik navnet DSB Busser A/S. Selskabets startkapital var på 65 mio. DKK, som blev tegnet ved, at DSB Busser A/S overtog DSB's busvirksomhed omfattende DSB's busmateriel og alle andre DSB-aktiver, der alene anvendtes i forbindelse med buskørsel. |
| --- | --- |

26.

Combus A/S, i det følgende benævnt »Combus«, var et 100 % statsejet aktieselskab, indtil det blev købt af Arriva plc i 2000. Selskabet drev en række regionale og lokale busruter i Danmark og var oprindeligt en del af DSB. Ved lov nr. 232 af 4. april 1995 (»Lov om DSB Busser A/S«) (15) blev det oprettet som aktieselskab med DSB som ejer. Det nye selskab fik navnet DSB Busser A/S. Selskabets startkapital var på 65 mio. DKK, som blev tegnet ved, at DSB Busser A/S overtog DSB's busvirksomhed omfattende DSB's busmateriel og alle andre DSB-aktiver, der alene anvendtes i forbindelse med buskørsel.

| 27. | DSB ejede alle selskabets aktier indtil udgangen af 1996, hvor det ved en lov blev overdraget til Trafikministeriet (16). I 1997 ændrede selskabet navn til Combus A/S. I 1998 vedtog Folketinget en lov om bemyndigelse af staten til at afhænde alle sine aktier i Combus med henblik på privatisering. |
| --- | --- |

27.

DSB ejede alle selskabets aktier indtil udgangen af 1996, hvor det ved en lov blev overdraget til Trafikministeriet (16). I 1997 ændrede selskabet navn til Combus A/S. I 1998 vedtog Folketinget en lov om bemyndigelse af staten til at afhænde alle sine aktier i Combus med henblik på privatisering.

| 28. | Pr. 31. december 1999 havde Combus en buspark på 1 270 busser mod 810 i 1995. Det gennemsnitlige antal ansatte voksede fra 1 932 i 1995 til 3 132 i 1999. I starten af 2001 havde Combus 41 kontrakter med amtsrådene om at udføre buskørsel. De fleste af disse kontakter udløber efter 2002, jf. tabel 4.
  Tabel 4. Combus' kontrakter i starten af 2001









  Udløbsdato | Antal kontrakter | Antal busser i kontrakterne | Gennemsnitlig kontraktpris
  (løbende priser) | Samlet kontraktværdi
  (i mio. DKK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 4 | 127 | 344 | 117,9 |
| 2002 | 14 | 308 | 354 | 694,2 |
| 2003 | 5 | 128 | 374 | 542,3 |
| 2004 | 10 | 154 | 345 | 592,8, |
| 2005 | 3 | 82 | 326 | 414,1 |
| 2006 | 5 | 104 | 375 | 628,0 |
| I alt | 41 | 903 | — | 2 989,2 |

28.

Pr. 31. december 1999 havde Combus en buspark på 1 270 busser mod 810 i 1995. Det gennemsnitlige antal ansatte voksede fra 1 932 i 1995 til 3 132 i 1999. I starten af 2001 havde Combus 41 kontrakter med amtsrådene om at udføre buskørsel. De fleste af disse kontakter udløber efter 2002, jf. tabel 4.

Tabel 4. Combus' kontrakter i starten af 2001

Udløbsdato

Antal kontrakter

Antal busser i kontrakterne

Gennemsnitlig kontraktpris

(løbende priser)

Samlet kontraktværdi

(i mio. DKK)

2001

4

127

344

117,9

2002

14

308

354

694,2

2003

5

128

374

542,3

2004

10

154

345

592,8,

2005

3

82

326

414,1

2006

5

104

375

628,0

I alt

41

903

—

2 989,2

| 29. | Combus har en række datterselskaber:






  — | Combus Ejendomme ApS, som har ansvaret for ejendommene |
| --- | --- | --- |

29.

Combus har en række datterselskaber:

—

Combus Ejendomme ApS, som har ansvaret for ejendommene

| — | 9 selskaber med ansvar for intern leasing. |
| --- | --- |

—

9 selskaber med ansvar for intern leasing.

2.3.   Den danske stats økonomiske støtte til Combus

| 30. | Formålet med den økonomiske støtte til Combus var at løse to forskellige problemer. For det første havde Combus fra sin tid som en del af DSB overtaget et stort antal ansatte, der havde tjenestemandsstatus (2.3.1.). For det andet begyndte Combus at lide store tab mod slutningen af 1990'erne, primært på grund af en dårligt ledet ekspandering af selskabets ruter. De statslige myndigheder besluttede at løse det andet problem ved at omstrukturere selskabet med henblik på i sidste ende at sælge det til en privat investor (2.3.2). |
| --- | --- |

30.

Formålet med den økonomiske støtte til Combus var at løse to forskellige problemer. For det første havde Combus fra sin tid som en del af DSB overtaget et stort antal ansatte, der havde tjenestemandsstatus (2.3.1.). For det andet begyndte Combus at lide store tab mod slutningen af 1990'erne, primært på grund af en dårligt ledet ekspandering af selskabets ruter. De statslige myndigheder besluttede at løse det andet problem ved at omstrukturere selskabet med henblik på i sidste ende at sælge det til en privat investor (2.3.2).

2.3.1.   Støtte til dækning af øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige tjenestemænd

| 31. | De fleste Combus-chauffører var tidligere DSB-ansatte med tjenestemandsstatus. Ifølge dansk lov indebærer det en god pensionsordning og ret til løn i 3 år i tilfælde af opsigelse. Disse betingelser var meget mere fordelagtige end betingelserne i overenskomsterne mellem chaufførernes fagforeninger og Danske Busvognmænd. Det var derfor meget dyrere for Combus at beskæftige chauffører med tjenestemandsstatus end overenskomstansatte chauffører. |
| --- | --- |

31.

De fleste Combus-chauffører var tidligere DSB-ansatte med tjenestemandsstatus. Ifølge dansk lov indebærer det en god pensionsordning og ret til løn i 3 år i tilfælde af opsigelse. Disse betingelser var meget mere fordelagtige end betingelserne i overenskomsterne mellem chaufførernes fagforeninger og Danske Busvognmænd. Det var derfor meget dyrere for Combus at beskæftige chauffører med tjenestemandsstatus end overenskomstansatte chauffører.

| 32. | Da Combus blev oprettet i 1995, havde det 1 600 ansatte, hvoraf 750 var overenskomstansatte og 850 tjenestemænd. Da det var dyrere at have de pågældende beskæftiget som tjenestemænd end som overenskomstansatte, udviste Combus' åbningsbalance et beløb på 140 mio. DKK, som blev hensat af den danske stat til dækning af selskabets merudgifter til de tjenestemandsansatte. |
| --- | --- |

32.

Da Combus blev oprettet i 1995, havde det 1 600 ansatte, hvoraf 750 var overenskomstansatte og 850 tjenestemænd. Da det var dyrere at have de pågældende beskæftiget som tjenestemænd end som overenskomstansatte, udviste Combus' åbningsbalance et beløb på 140 mio. DKK, som blev hensat af den danske stat til dækning af selskabets merudgifter til de tjenestemandsansatte.

| 33. | Ved lov nr. 1046 af 23. december 1998, der bemyndigede staten til at sælge sine aktier i Combus, fik staten også hjemmel til at afholde udgiften til et engangsvederlag til de tjenestemænd, som var ansat hos Combus, og som ville opgive deres tjenestemandsrettigheder og overgå til overenskomstansættelse i selskabet. I september 1998 indgik staten en aftale med Dansk Jernbaneforbund om vilkårene for overgangen fra tjenestemandsansættelse til overenskomstansættelse. Ifølge aftalen fik tjenestemændene valget mellem at overgå til overenskomstansættelse i Combus pr. 1. april 1999 eller at vende tilbage til anden passende ansættelse i DSB. Tjenestemændene ville som kompensation for at fraskrive sig deres tjenestemandsrettigheder modtage et engangsvederlag. Ca. 550 af tjenestemændene valgte at tage mod dette tilbud, og den danske stat udbetalte 100 mio. DKK som kompensation i april 1999. |
| --- | --- |

33.

Ved lov nr. 1046 af 23. december 1998, der bemyndigede staten til at sælge sine aktier i Combus, fik staten også hjemmel til at afholde udgiften til et engangsvederlag til de tjenestemænd, som var ansat hos Combus, og som ville opgive deres tjenestemandsrettigheder og overgå til overenskomstansættelse i selskabet. I september 1998 indgik staten en aftale med Dansk Jernbaneforbund om vilkårene for overgangen fra tjenestemandsansættelse til overenskomstansættelse. Ifølge aftalen fik tjenestemændene valget mellem at overgå til overenskomstansættelse i Combus pr. 1. april 1999 eller at vende tilbage til anden passende ansættelse i DSB. Tjenestemændene ville som kompensation for at fraskrive sig deres tjenestemandsrettigheder modtage et engangsvederlag. Ca. 550 af tjenestemændene valgte at tage mod dette tilbud, og den danske stat udbetalte 100 mio. DKK som kompensation i april 1999.

2.3.2.   Økonomisk støtte til Combus med henblik på privatisering

| 34. | Efter at Combus var blevet adskilt fra DSB, indledte selskabet en aggressiv ekspansionspolitik. I løbet af tre år øgedes omsætningen med over 40 % (jf. tabel 5). De kontrakter, som selskabet havde vundet ved udbud i de år, og som dannede grundlaget for ekspansionspolitikken, viste sig dog at være urentable og resulterede i store underskud. I 1998 fik selskabet et underskud på 141 mio. DKK, og i 1999 blev situationen forværret yderligere, jf. tabel 5.
  Tabel 5. Overskud/underskud: Combus A/S 1995 — 2000











  Mio. DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000
  (skøn) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 625 | 686 | 763 | 1 050 | 1 098 | 1 089 (17) |
| Overskud/underskud | 32 | 30 | 5 | – 141 | – 175 | – 118 (17) |

34.

Efter at Combus var blevet adskilt fra DSB, indledte selskabet en aggressiv ekspansionspolitik. I løbet af tre år øgedes omsætningen med over 40 % (jf. tabel 5). De kontrakter, som selskabet havde vundet ved udbud i de år, og som dannede grundlaget for ekspansionspolitikken, viste sig dog at være urentable og resulterede i store underskud. I 1998 fik selskabet et underskud på 141 mio. DKK, og i 1999 blev situationen forværret yderligere, jf. tabel 5.

Tabel 5. Overskud/underskud: Combus A/S 1995 — 2000

Mio. DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

(skøn)

Omsætning

625

686

763

1 050

1 098

1 089 (17)

Overskud/underskud

32

30

5

– 141

– 175

– 118 (17)

| 35. | Som en reaktion på Combus' økonomiske problemer besluttede den danske stat at sælge selskabet til en privat investor. I betragtning af Combus' alvorlige økonomiske situation var Folketinget og regeringen klar over, at Combus måtte omstruktureres, før det kunne sælges, hvilket krævede, at staten tilførte Combus økonomisk støtte. |
| --- | --- |

35.

Som en reaktion på Combus' økonomiske problemer besluttede den danske stat at sælge selskabet til en privat investor. I betragtning af Combus' alvorlige økonomiske situation var Folketinget og regeringen klar over, at Combus måtte omstruktureres, før det kunne sælges, hvilket krævede, at staten tilførte Combus økonomisk støtte.

| 36. | Som et første skridt på vej mod denne omstrukturering og privatisering vedtog Folketinget i december 1998 en lov, der bemyndigede staten til at sælge alle sine aktier i Combus. (18). De statslige myndigheder begyndte i starten af 1999 at udarbejde en omstruktureringsplan for Combus og begyndte samtidig at se sig om efter potentielle investorer. |
| --- | --- |

36.

Som et første skridt på vej mod denne omstrukturering og privatisering vedtog Folketinget i december 1998 en lov, der bemyndigede staten til at sælge alle sine aktier i Combus. (18). De statslige myndigheder begyndte i starten af 1999 at udarbejde en omstruktureringsplan for Combus og begyndte samtidig at se sig om efter potentielle investorer.

2.3.2.1.   Salget til Arriva

| 37. | Med henblik på efter omstruktureringen af Combus at sælge selskabet til en privat investor udpegede myndighederne Alfred Berg Corporate Finance (København), et datterselskab af den hollandske bank ABN AMRO Bank NV, til sin rådgiver i forbindelse med salget af hele statens aktiepost i Combus på de bedst mulige vilkår. Der blev foretaget en screening af markedet efter potentielle købere ud fra følgende fem kriterier: en eventuel køber skulle






  — | have aktiviteter inden for offentlig transport |
| --- | --- | --- |

37.

Med henblik på efter omstruktureringen af Combus at sælge selskabet til en privat investor udpegede myndighederne Alfred Berg Corporate Finance (København), et datterselskab af den hollandske bank ABN AMRO Bank NV, til sin rådgiver i forbindelse med salget af hele statens aktiepost i Combus på de bedst mulige vilkår. Der blev foretaget en screening af markedet efter potentielle købere ud fra følgende fem kriterier: en eventuel køber skulle

—

have aktiviteter inden for offentlig transport

| — | have en stærk økonomisk stilling |
| --- | --- |

—

have en stærk økonomisk stilling

| — | have en vis størrelse (fastsat som mere end 1 000 busser i drift) |
| --- | --- |

—

have en vis størrelse (fastsat som mere end 1 000 busser i drift)

| — | have en betydelig omsætning (fastsat til over 1 mia. DKK) |
| --- | --- |

—

have en betydelig omsætning (fastsat til over 1 mia. DKK)

| — | have aktiviteter på tilsvarende markeder. |
| --- | --- |

—

have aktiviteter på tilsvarende markeder.

| 38. | Ved screeningen fandt man frem til 14 mulige købere, og disse blev opfordret til at undersøge muligheden for et eventuelt køb. Syv udviste interesse og deltog i bestyrelsens præsentationer af Combus, hvor de fik udleveret et brev, der beskrev det videre forløb. I brevet anførtes det, at de potentielle købere ville få adgang til oplysninger om selskabet samt yderligere møder med bestyrelsen, hvis de indsendte en interessetilkendegivelse inden starten af september 2000. |
| --- | --- |

38.

Ved screeningen fandt man frem til 14 mulige købere, og disse blev opfordret til at undersøge muligheden for et eventuelt køb. Syv udviste interesse og deltog i bestyrelsens præsentationer af Combus, hvor de fik udleveret et brev, der beskrev det videre forløb. I brevet anførtes det, at de potentielle købere ville få adgang til oplysninger om selskabet samt yderligere møder med bestyrelsen, hvis de indsendte en interessetilkendegivelse inden starten af september 2000.

| 39. | To selskaber, Arriva og Metroline, fremsendte en sådan interessetilkendegivelse, og et konsortium af to andre selskaber, VIA GTI/Connexxion, meddelte en mere forbeholden interesse. Alle de interesserede selskaber meddelte, da de havde undersøgt Combus' situation nærmere, at en kontraktunderskrivelse ville være betinget af, at staten tilførte selskabet yderligere kapital. |
| --- | --- |

39.

To selskaber, Arriva og Metroline, fremsendte en sådan interessetilkendegivelse, og et konsortium af to andre selskaber, VIA GTI/Connexxion, meddelte en mere forbeholden interesse. Alle de interesserede selskaber meddelte, da de havde undersøgt Combus' situation nærmere, at en kontraktunderskrivelse ville være betinget af, at staten tilførte selskabet yderligere kapital.

| 40. | Ifølge et memo fra ABN AMRO Alfred Berg til de danske myndigheder var Arrivas tilbud, som gik ud på at købe Combus for den symbolske sum af 100 DKK, efter at selskabets gæld var nedskrevet med 340 mio. DKK, bedre end det eneste andet tilbud, der blev modtaget fra Metroline, som var parat til at erhverve Combus mod et vederlag på 500 mio. DKK. Efter råd fra ABN AMRO Alfred Berg konkluderede de danske myndigheder, at Arriva tilbød de bedste vilkår for at købe Combus. I november 2000 blev der indgået en hensigtserklæring om salg af Combus til Arriva Danmark mellem Trafikministeriet som sælger og Arriva Danmark som køber og Combus' kreditorer. Aftalens vilkår var som følger: |
| --- | --- |

40.

Ifølge et memo fra ABN AMRO Alfred Berg til de danske myndigheder var Arrivas tilbud, som gik ud på at købe Combus for den symbolske sum af 100 DKK, efter at selskabets gæld var nedskrevet med 340 mio. DKK, bedre end det eneste andet tilbud, der blev modtaget fra Metroline, som var parat til at erhverve Combus mod et vederlag på 500 mio. DKK. Efter råd fra ABN AMRO Alfred Berg konkluderede de danske myndigheder, at Arriva tilbød de bedste vilkår for at købe Combus. I november 2000 blev der indgået en hensigtserklæring om salg af Combus til Arriva Danmark mellem Trafikministeriet som sælger og Arriva Danmark som køber og Combus' kreditorer. Aftalens vilkår var som følger:

| 41. | Hvad angår Combus' gæld, så påtog den danske stat og Combus' kreditorer sig følgende forpligtelser:






  — | Det ansvarlige statslån på 100 mio. DKK fra 1999 blev eftergivet. |
| --- | --- | --- |

41.

Hvad angår Combus' gæld, så påtog den danske stat og Combus' kreditorer sig følgende forpligtelser:

—

Det ansvarlige statslån på 100 mio. DKK fra 1999 blev eftergivet.

| — | Combus' nettogæld blev nedskrevet med yderligere 240 mio. DKK, og med henblik herpå accepterede selskabets lånekreditorer at eftergive gæld på 100 mio. DKK, og den danske stat skulle dermed indskyde yderligere 140 mio. DKK. |
| --- | --- |

—

Combus' nettogæld blev nedskrevet med yderligere 240 mio. DKK, og med henblik herpå accepterede selskabets lånekreditorer at eftergive gæld på 100 mio. DKK, og den danske stat skulle dermed indskyde yderligere 140 mio. DKK.

| — | Den danske stat garanterede at ville betale eventuelle miljøudgifter (dog maksimalt 22,5 mio. DKK), der måtte opstå i fremtiden, men som vedrørte perioden inden salget. |
| --- | --- |

—

Den danske stat garanterede at ville betale eventuelle miljøudgifter (dog maksimalt 22,5 mio. DKK), der måtte opstå i fremtiden, men som vedrørte perioden inden salget.

| — | Den danske stat gav ubegrænsede garantier for perioden inden salget for eventuelle tab eller krav fra tidligere tjenestemænd, skattekrav og eventuelle omkostninger i forbindelse med de forskellige kulegravninger af selskabet. |
| --- | --- |

—

Den danske stat gav ubegrænsede garantier for perioden inden salget for eventuelle tab eller krav fra tidligere tjenestemænd, skattekrav og eventuelle omkostninger i forbindelse med de forskellige kulegravninger af selskabet.

| — | Den danske stat garanterede at ville dække de forventede tab på op til 8 mio. DKK i forbindelse med frasalg af Combus International. |
| --- | --- |

—

Den danske stat garanterede at ville dække de forventede tab på op til 8 mio. DKK i forbindelse med frasalg af Combus International.

| 42. | Endvidere skulle staten justere købesummen (dog maksimalt 35 mio. DKK), hvis selskabets balance pr. 31. december 2000 viste, at kapitalreserverne udgjorde under 31,8 mio. DKK. Det svarer til bestyrelsens forventning, da hensigtserklæringen mellem staten og Arriva blev underskrevet. Det viste sig, at selskabets kapitalreserver pr. 31. december 2000 kun udgjorde ca. 10.3 mio. DKK, hvilket indebar en ekstra udbetaling under garantien på 20,5 mio. DKK. |
| --- | --- |

42.

Endvidere skulle staten justere købesummen (dog maksimalt 35 mio. DKK), hvis selskabets balance pr. 31. december 2000 viste, at kapitalreserverne udgjorde under 31,8 mio. DKK. Det svarer til bestyrelsens forventning, da hensigtserklæringen mellem staten og Arriva blev underskrevet. Det viste sig, at selskabets kapitalreserver pr. 31. december 2000 kun udgjorde ca. 10.3 mio. DKK, hvilket indebar en ekstra udbetaling under garantien på 20,5 mio. DKK.

| 43. | Arriva Danmark overtog Combus' resterende gældsforpligtelser, som androg 460 mio. DKK. Arriva Danmark tilbagebetalte denne gæld umiddelbart efter købet af Combus. |
| --- | --- |

43.

Arriva Danmark overtog Combus' resterende gældsforpligtelser, som androg 460 mio. DKK. Arriva Danmark tilbagebetalte denne gæld umiddelbart efter købet af Combus.

| 44. | Ifølge salgsaftalen skulle Combus først være datterselskab af Arriva Danmark. Arriva Danmark havde dog ladet forstå, at man ville fusionere Combus og Arriva Danmark A/S med virkning fra den 1. januar 2001, og Arriva Danmark A/S blev den fortsættende juridiske person. Fusionen skulle gennemføres senest den 30. juni 2001, og Combus ville derefter ophøre med at eksistere som juridisk person. |
| --- | --- |

44.

Ifølge salgsaftalen skulle Combus først være datterselskab af Arriva Danmark. Arriva Danmark havde dog ladet forstå, at man ville fusionere Combus og Arriva Danmark A/S med virkning fra den 1. januar 2001, og Arriva Danmark A/S blev den fortsættende juridiske person. Fusionen skulle gennemføres senest den 30. juni 2001, og Combus ville derefter ophøre med at eksistere som juridisk person.

| 45. | Aftalen afhang imidlertid af, at Kommissionen godkendte statsstøtten. Den 28. marts 2001 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod den meddelte støtte. Den 2. april 2001 underskrev parterne kontrakten, som blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001. |
| --- | --- |

45.

Aftalen afhang imidlertid af, at Kommissionen godkendte statsstøtten. Den 28. marts 2001 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod den meddelte støtte. Den 2. april 2001 underskrev parterne kontrakten, som blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001.

2.3.2.2.   Omstruktureringen af Combus

| 46. | Efter at Folketinget i december 1998 havde besluttet at omstrukturere Combus for at sælge det til en privat investor, begyndte myndighederne at forberede omstruktureringen. De udpegede en ny bestyrelse, som begyndte at indføre omkostningsbesparende foranstaltninger. |
| --- | --- |

46.

Efter at Folketinget i december 1998 havde besluttet at omstrukturere Combus for at sælge det til en privat investor, begyndte myndighederne at forberede omstruktureringen. De udpegede en ny bestyrelse, som begyndte at indføre omkostningsbesparende foranstaltninger.

| 47. | Til trods for disse foranstaltninger blev den danske stat i maj 1999 nødt til at indskyde kapital i Combus A/S, for at selskabet kunne fortsætte driften efter at have lidt alvorlige tab. Kapitaltilførslen var på 200 mio. DKK i aktiekapital og 100 mio. DKK som ansvarligt lån, dvs. i alt 300 mio. DKK. |
| --- | --- |

47.

Til trods for disse foranstaltninger blev den danske stat i maj 1999 nødt til at indskyde kapital i Combus A/S, for at selskabet kunne fortsætte driften efter at have lidt alvorlige tab. Kapitaltilførslen var på 200 mio. DKK i aktiekapital og 100 mio. DKK som ansvarligt lån, dvs. i alt 300 mio. DKK.

| 48. | På grundlag af omstruktureringsplanen og kapitaltilførslen forventede Combus' bestyrelse, at selskabet ville få et lille underskud på ca. 25 mio. DKK i 1999 og et nulresultat i 2000. Combus kunne dog ikke leve op til budgettet for 1999. Årsregnskabet for 1999 udviste et underskud på 175 mio. DKK i stedet for som forventet 25 mio. DKK (jf. tabel 5). |
| --- | --- |

48.

På grundlag af omstruktureringsplanen og kapitaltilførslen forventede Combus' bestyrelse, at selskabet ville få et lille underskud på ca. 25 mio. DKK i 1999 og et nulresultat i 2000. Combus kunne dog ikke leve op til budgettet for 1999. Årsregnskabet for 1999 udviste et underskud på 175 mio. DKK i stedet for som forventet 25 mio. DKK (jf. tabel 5).

| 49. | Der blev aftalt yderligere omstruktureringsforanstaltninger mellem Combus' fremtidige ejer, Arriva Danmark, og de danske myndigheder. Den omstruktureringsplan, som Arriva og de danske myndigheder fremlagde, indeholder følgende elementer:






  a) | en markedsanalyse |
| --- | --- | --- |

49.

Der blev aftalt yderligere omstruktureringsforanstaltninger mellem Combus' fremtidige ejer, Arriva Danmark, og de danske myndigheder. Den omstruktureringsplan, som Arriva og de danske myndigheder fremlagde, indeholder følgende elementer:

a)

en markedsanalyse

| b) | en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen

| c) | en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp. |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp.

| 50. | Markedsanalysen (a) viser, at det danske marked for kollektiv bustransport efter liberaliseringen har stabiliseret sig på ca. 2800 busruter, hvoraf ca. 88 % blev udliciteret i 2000. Markedet bliver fuldstændig liberaliseret i 2002. De priser, der blev opnået i forbindelse med udbud, faldt til stadighed fra 1990 til 1997, hvorefter de begyndte at stige lidt. I begyndelsen af 2001 forventede markedsanalytikerne en prisstigning på 5-10 % indtil 2003. Markedet domineres af fire store operatører, der tilsammen tegner sig for to tredjedele af kontrakterne (19). |
| --- | --- |

50.

Markedsanalysen (a) viser, at det danske marked for kollektiv bustransport efter liberaliseringen har stabiliseret sig på ca. 2800 busruter, hvoraf ca. 88 % blev udliciteret i 2000. Markedet bliver fuldstændig liberaliseret i 2002. De priser, der blev opnået i forbindelse med udbud, faldt til stadighed fra 1990 til 1997, hvorefter de begyndte at stige lidt. I begyndelsen af 2001 forventede markedsanalytikerne en prisstigning på 5-10 % indtil 2003. Markedet domineres af fire store operatører, der tilsammen tegner sig for to tredjedele af kontrakterne (19).

| 51. | Ifølge en analyse fra Konkurrencestyrelsen fra 2000 er markedet ikke præget af overkapacitet. Da de regionale og lokale myndigheders tilskud til busruterne udgør 50 %, tilbyder en operatør kun at udføre buskørsel, hvis vedkommende vinder et udbud. Operatøren indgår derfor først aftaler om de busser og chauffører, der er nødvendige for at busdriften, efter at have vundet den pågældende kontrakt. Under disse forhold er der ikke stor risiko for, at der bliver overkapacitet. Derfor mener de danske myndigheder ikke, at omstruktureringen af Combus vil få negative følger for Combus' konkurrenter. |
| --- | --- |

51.

Ifølge en analyse fra Konkurrencestyrelsen fra 2000 er markedet ikke præget af overkapacitet. Da de regionale og lokale myndigheders tilskud til busruterne udgør 50 %, tilbyder en operatør kun at udføre buskørsel, hvis vedkommende vinder et udbud. Operatøren indgår derfor først aftaler om de busser og chauffører, der er nødvendige for at busdriften, efter at have vundet den pågældende kontrakt. Under disse forhold er der ikke stor risiko for, at der bliver overkapacitet. Derfor mener de danske myndigheder ikke, at omstruktureringen af Combus vil få negative følger for Combus' konkurrenter.

| 52. | Ifølge samme analyse er barriererne for markedsadgang meget lave, fordi kontrakterne udliciteres hvert femte år og busser og arbejdskraft let kan findes til konkurrencedygtige priser på markedet. Derfor mener Konkurrencestyrelsen, at køberne af busdrift har en stærk position, hvilket prisudviklingen efter liberaliseringen af markedet vidner om (kraftigt fald fra 1990-1997, derefter let stigende priser). |
| --- | --- |

52.

Ifølge samme analyse er barriererne for markedsadgang meget lave, fordi kontrakterne udliciteres hvert femte år og busser og arbejdskraft let kan findes til konkurrencedygtige priser på markedet. Derfor mener Konkurrencestyrelsen, at køberne af busdrift har en stærk position, hvilket prisudviklingen efter liberaliseringen af markedet vidner om (kraftigt fald fra 1990-1997, derefter let stigende priser).

| 53. | Af beskrivelsen af de omstændigheder, der førte til Combus' vanskeligheder (b), fremgår det, at selskabets økonomiske problemer i det væsentlige skyldes en aggressiv ekspansionspolitik, hvor der blev givet meget lave tilbud i forbindelse med licitationer. Med ét stod Combus med et meget stort antal underskudsgivende busruter. Retten i Første Instans er i sin dom i Combus-sagen enig i denne analyse (20). |
| --- | --- |

53.

Af beskrivelsen af de omstændigheder, der førte til Combus' vanskeligheder (b), fremgår det, at selskabets økonomiske problemer i det væsentlige skyldes en aggressiv ekspansionspolitik, hvor der blev givet meget lave tilbud i forbindelse med licitationer. Med ét stod Combus med et meget stort antal underskudsgivende busruter. Retten i Første Instans er i sin dom i Combus-sagen enig i denne analyse (20).

| 54. | I beskrivelsen af de planlagte ændringer (c) nævnes seks foranstaltninger, der vil kunne reducere Combus' omkostninger efter Arrivas køb af selskabet. Samtidig forventes der ifølge omstruktureringsplanen også øgede vedligeholdelses- og brændstofomkostninger samt ekstraordinære omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringen. |
| --- | --- |

54.

I beskrivelsen af de planlagte ændringer (c) nævnes seks foranstaltninger, der vil kunne reducere Combus' omkostninger efter Arrivas køb af selskabet. Samtidig forventes der ifølge omstruktureringsplanen også øgede vedligeholdelses- og brændstofomkostninger samt ekstraordinære omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringen.

| 55. | Der kan skelnes mellem ændringer i driftsomkostningerne, ændringer i finansieringsomkostningerne og ændringer i de ekstraordinære omkostninger i forbindelse med omstruktureringen. Tabel 6 indeholder en oversigt over forventede stigninger og fald i
  driftsomkostningerne
  .
  Tabel 6: Forventede stigninger og fald i driftsomkostningerne (i DKK om året) | mio. DKK |
| --- | --- | --- |
| Øgede omkostninger |
| Busvedligeholdelse | – 28,0 |
| Brændstof | – 3,0 |
| | – 31,0 |
| Lavere omkostninger |
| Sygefravær | 3,5 |
| Skader | 7,0 |
| Forsikring | 2,0 |
| Nedlæggelse af garageanlæg | 3,0 |
| Sammenlægning af hovedkontorer | 39,0 |
| | + 54,5 |
| Nettoeffekt pr. år | + 23,5 |
| Kilde: Arriva |

55.

Der kan skelnes mellem ændringer i driftsomkostningerne, ændringer i finansieringsomkostningerne og ændringer i de ekstraordinære omkostninger i forbindelse med omstruktureringen. Tabel 6 indeholder en oversigt over forventede stigninger og fald i
  driftsomkostningerne
  .

Tabel 6: Forventede stigninger og fald i driftsomkostningerne (i DKK om året)

mio. DKK

Øgede omkostninger

Busvedligeholdelse

– 28,0

Brændstof

– 3,0

– 31,0

Lavere omkostninger

Sygefravær

3,5

Skader

7,0

Forsikring

2,0

Nedlæggelse af garageanlæg

3,0

Sammenlægning af hovedkontorer

39,0

- 54,5

Nettoeffekt pr. år

- 23,5

Kilde: Arriva

| 56. | Faldet i driftsomkostningerne opnås ved et faldende sygefravær hos de ansatte, lavere omkostninger i forbindelse med skader på busser, lavere forsikringsomkostninger, lavere administrationsomkostninger og salg af overflødig infrastruktur. |
| --- | --- |

56.

Faldet i driftsomkostningerne opnås ved et faldende sygefravær hos de ansatte, lavere omkostninger i forbindelse med skader på busser, lavere forsikringsomkostninger, lavere administrationsomkostninger og salg af overflødig infrastruktur.

| 57. | Ifølge omstruktureringsplanen er Combus' ansatte hyppigere syge end Arrivas. Ved at indføre Arrivas metoder, hvor der sættes ind over for ansatte med højt sygefravær, regner Arriva med at opnå besparelser på 3,5 mio. DKK om året. |
| --- | --- |

57.

Ifølge omstruktureringsplanen er Combus' ansatte hyppigere syge end Arrivas. Ved at indføre Arrivas metoder, hvor der sættes ind over for ansatte med højt sygefravær, regner Arriva med at opnå besparelser på 3,5 mio. DKK om året.

| 58. | For at reducere skades- og forsikringsomkostningerne regner Arriva også med at indføre sine egne metoder og forsikringskontrakter. Der forventes besparelser på 2 mio. DKK til forsikring af de ansatte og på 7 mio. DKK til forsikring af køretøjer. |
| --- | --- |

58.

For at reducere skades- og forsikringsomkostningerne regner Arriva også med at indføre sine egne metoder og forsikringskontrakter. Der forventes besparelser på 2 mio. DKK til forsikring af de ansatte og på 7 mio. DKK til forsikring af køretøjer.

| 59. | Sammenlægningen af de to virksomheders hovedkontorer vil ifølge Arrivas skøn medføre, at administrationsomkostningerne falder med 39 mio. DKK fra 2002. |
| --- | --- |

59.

Sammenlægningen af de to virksomheders hovedkontorer vil ifølge Arrivas skøn medføre, at administrationsomkostningerne falder med 39 mio. DKK fra 2002.

| 60. | Endelig påtænker Arriva at sælge fire garageanlæg, der bliver overflødige på grund af fusionen, hvorved de årlige omkostninger kan reduceres med 3 mio. DKK. Omkostningerne forventes altså nedbragt med i alt 23,5 mio. DKK om året. |
| --- | --- |

60.

Endelig påtænker Arriva at sælge fire garageanlæg, der bliver overflødige på grund af fusionen, hvorved de årlige omkostninger kan reduceres med 3 mio. DKK. Omkostningerne forventes altså nedbragt med i alt 23,5 mio. DKK om året.

| 61. | Arriva forventer en stigning i vedligeholdelsesomkostningerne, der ifølge Combus' oplysninger var på 70 000 DKK pr. bus i 2000. Arriva forventer, at omkostningerne bliver på 120 000 DKK pr. bybus og på 80 000 DKK pr. regionalbus, hvilket svarer til en samlet omkostningsstigning på 28 mio. DKK. Endvidere forventer Arriva, at brændstofomkostningerne stiger med 3 mio. DKK om året. |
| --- | --- |

61.

Arriva forventer en stigning i vedligeholdelsesomkostningerne, der ifølge Combus' oplysninger var på 70 000 DKK pr. bus i 2000. Arriva forventer, at omkostningerne bliver på 120 000 DKK pr. bybus og på 80 000 DKK pr. regionalbus, hvilket svarer til en samlet omkostningsstigning på 28 mio. DKK. Endvidere forventer Arriva, at brændstofomkostningerne stiger med 3 mio. DKK om året.

| 62. | Hvad angår
  nedbringelsen af finansieringsomkostningerne
  , så har Arriva i kontrakten om køb af Combus forpligtet sig til at afvikle og refinansiere hele Combus' gæld. Da den danske stat og de private banker ifølge købekontrakten eftergiver en del af Combus' gæld, reduceres de årlige renteudgifter med 13,5 mio. DKK. |
| --- | --- |

62.

Hvad angår
  nedbringelsen af finansieringsomkostningerne
  , så har Arriva i kontrakten om køb af Combus forpligtet sig til at afvikle og refinansiere hele Combus' gæld. Da den danske stat og de private banker ifølge købekontrakten eftergiver en del af Combus' gæld, reduceres de årlige renteudgifter med 13,5 mio. DKK.

| 63. | Arriva anslår de
  ekstraordinære omstruktureringsomkostninger
  til 35,6 mio. DKK for perioden 2001/02. Heraf vedrører ca. 15 mio. DKK de afskedigelser, som er nødvendige for at reducere de indirekte omkostninger. Resten skal gå til integration af de to selskabers IT-systemer (5 mio. DKK), køb af nye chaufføruniformer (7,2 mio. DKK), juridisk og økonomisk rådgivning i forbindelse med fusionen og omstruktureringen (7 mio. DKK) og til dækning af andre mindre udgifter (2,5 mio. DKK). |
| --- | --- |

63.

Arriva anslår de
  ekstraordinære omstruktureringsomkostninger
  til 35,6 mio. DKK for perioden 2001/02. Heraf vedrører ca. 15 mio. DKK de afskedigelser, som er nødvendige for at reducere de indirekte omkostninger. Resten skal gå til integration af de to selskabers IT-systemer (5 mio. DKK), køb af nye chaufføruniformer (7,2 mio. DKK), juridisk og økonomisk rådgivning i forbindelse med fusionen og omstruktureringen (7 mio. DKK) og til dækning af andre mindre udgifter (2,5 mio. DKK).

| 64. | Arriva agter også at reducere omkostningerne, efterhånden som Combus' underskudsgivende kontrakter udløber. Arriva har endvidere til hensigt at foretage hensættelser med henblik på, at kontrakterne i København og Ålborg udløber, da der er risiko for, at disse bybusser ikke vil kunne anvendes på andre ruter bagefter, fordi de er forældede (for København en hensættelse på 45 mio. DKK) eller for specielle til at kunne anvendes i en anden by (for Ålborg en hensættelse på 18 mio. DKK). |
| --- | --- |

64.

Arriva agter også at reducere omkostningerne, efterhånden som Combus' underskudsgivende kontrakter udløber. Arriva har endvidere til hensigt at foretage hensættelser med henblik på, at kontrakterne i København og Ålborg udløber, da der er risiko for, at disse bybusser ikke vil kunne anvendes på andre ruter bagefter, fordi de er forældede (for København en hensættelse på 45 mio. DKK) eller for specielle til at kunne anvendes i en anden by (for Ålborg en hensættelse på 18 mio. DKK).

| 65. | Ifølge omstruktureringsplanen skulle Combus blive rentabel igen fra 2006. Tabel 10 indeholder et overslag over Combus' omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007.
  Tabel 7. Overslag over omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007













  Mio. DKK | 2000 | 2001 | 2002 | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Overskud/underskud | – 118 | – 66 | – 59 | – 53 | – 43 | – 21 | + 6 | + 2 |

65.

Ifølge omstruktureringsplanen skulle Combus blive rentabel igen fra 2006. Tabel 10 indeholder et overslag over Combus' omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007.

Tabel 7. Overslag over omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007

Mio. DKK

2000

2001

2002

2001

2004

2005

2006

2007

Omsætning

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Overskud/underskud

– 118

– 66

– 59

– 53

– 43

– 21

- 6

- 2

2.4.   Arrivas/Combus' udvikling efter privatiseringen

| 66. | Kontrakten om salget af Combus blev underskrevet af de involverede parter, dvs. Arriva, den danske stat og Combus' private långivere, den 2. april 2001. Den blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001. Arriva integrerede hurtigt Combus i sit skandinaviske datterselskab. I maj 2001 solgte Arriva ca. halvdelen af Combus' ruter og busser til Connex, der er den næststørste private operatør på det danske busmarked, for 223 mio. DKK. |
| --- | --- |

66.

Kontrakten om salget af Combus blev underskrevet af de involverede parter, dvs. Arriva, den danske stat og Combus' private långivere, den 2. april 2001. Den blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001. Arriva integrerede hurtigt Combus i sit skandinaviske datterselskab. I maj 2001 solgte Arriva ca. halvdelen af Combus' ruter og busser til Connex, der er den næststørste private operatør på det danske busmarked, for 223 mio. DKK.

| 67. | Arriva og Connex har drevet ruterne og busserne siden da. I 2004 havde de hver en markedsandel på omkring 33 % af det danske busmarked. De underskudsgivende kontrakter, som de overtog fra Combus, viste sig at give de underskud, som man havde forventet ved privatiseringen. |
| --- | --- |

67.

Arriva og Connex har drevet ruterne og busserne siden da. I 2004 havde de hver en markedsandel på omkring 33 % af det danske busmarked. De underskudsgivende kontrakter, som de overtog fra Combus, viste sig at give de underskud, som man havde forventet ved privatiseringen.

2.5.   Oversigt over den danske stats støtte til Combus

| 68. | Tabel 8 indeholder en oversigt over den danske stats støtte til Combus.







  Støttetype | År | Beløb |
| --- | --- | --- | --- |
| Hensættelse i åbningsbalancen til tjenestemænd | 1995 | 140 mio. DKK |
| Engangsvederlag til tjenestemænd for at overgå til overenskomstansættelse | 1999 | 100 mio. DKK |
| Kapitalforhøjelse | 1999 | 200 mio. DKK |
| Ansvarligt lån | 1999 | 100 mio. DKK |
| Eftergivelse af ansvarligt lån | 2001 | 100 mio. DKK |
| Kapitalforhøjelse | 2001 | 140 mio. DKK |
| Garanti for kapitalreserve | 2001 | 20,5 mio. DKK |
| Garanti for miljøomkostninger | 2001 og følgende år | Indtil 22,5 mio. DKK |
| Garanti for salg af Combus International | 2001 og følgende år | Indtil 8 mio. DKK |

68.

Tabel 8 indeholder en oversigt over den danske stats støtte til Combus.

Støttetype

År

Beløb

Hensættelse i åbningsbalancen til tjenestemænd

1995

140 mio. DKK

Engangsvederlag til tjenestemænd for at overgå til overenskomstansættelse

1999

100 mio. DKK

Kapitalforhøjelse

1999

200 mio. DKK

Ansvarligt lån

1999

100 mio. DKK

Eftergivelse af ansvarligt lån

2001

100 mio. DKK

Kapitalforhøjelse

2001

140 mio. DKK

Garanti for kapitalreserve

2001

20,5 mio. DKK

Garanti for miljøomkostninger

2001 og følgende år

Indtil 22,5 mio. DKK

Garanti for salg af Combus International

2001 og følgende år

Indtil 8 mio. DKK

3.   RETLIG VURDERING

| 69. | Ifølge traktatens artikel 87, stk. 1 »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

69.

Ifølge traktatens artikel 87, stk. 1 »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 70. | Ved den retlige vurdering skal der skelnes mellem den støtte, som Combus fik udbetalt som godtgørelse for selskabets øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige buschauffører med tjenestemandsstatus, og den støtte, der blev udbetalt til omstrukturering af Combus i forbindelse med privatiseringen. Hvad angår den førstnævnte, noterer Kommissionen sig, at Retten i Første Instans ikke annullerede den oprindelige beslutning fra 2001 for så vidt angår denne del af støtten. Den retlige vurdering begrænser sig derfor til den sidstnævnte. |
| --- | --- |

70.

Ved den retlige vurdering skal der skelnes mellem den støtte, som Combus fik udbetalt som godtgørelse for selskabets øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige buschauffører med tjenestemandsstatus, og den støtte, der blev udbetalt til omstrukturering af Combus i forbindelse med privatiseringen. Hvad angår den førstnævnte, noterer Kommissionen sig, at Retten i Første Instans ikke annullerede den oprindelige beslutning fra 2001 for så vidt angår denne del af støtten. Den retlige vurdering begrænser sig derfor til den sidstnævnte.

3.1.   Finansiering til omstrukturering af Combus med henblik på privatisering

| 71. | Som led i privatiseringen modtog Combus som allerede nævnt økonomisk støtte fra den danske stat i 1999 (21) og i 2001 (22). Spørgsmålet er nu, om de to betalinger skal betragtes som én finansiering eller som to forskellige finansieringer. |
| --- | --- |

71.

Som led i privatiseringen modtog Combus som allerede nævnt økonomisk støtte fra den danske stat i 1999 (21) og i 2001 (22). Spørgsmålet er nu, om de to betalinger skal betragtes som én finansiering eller som to forskellige finansieringer.

| 72. | Retten finder, at der blandt de elementer, der har relevans for bedømmelsen af, om to betalinger skal betragtes som to selvstændige investeringer eller som to trancher af samme investering, kan nævnes »bl.a. den tidsmæssige rækkefølge af kapitalindskuddene (a), disses formål (b) samt datterselskabets situation på det tidspunkt, hvor beslutningerne om de enkelte indskud blev truffet (c.« (23). |
| --- | --- |

72.

Retten finder, at der blandt de elementer, der har relevans for bedømmelsen af, om to betalinger skal betragtes som to selvstændige investeringer eller som to trancher af samme investering, kan nævnes »bl.a. den tidsmæssige rækkefølge af kapitalindskuddene (a), disses formål (b) samt datterselskabets situation på det tidspunkt, hvor beslutningerne om de enkelte indskud blev truffet (c.« (23).

| 73. | Hvad angår den tidsmæssige rækkefølge (a), kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om de to finansieringer blev givet som led i et samlet forløb, eller om de derimod skal betragtes som to finansieringer, der ikke hænger tidsmæssigt sammen. |
| --- | --- |

73.

Hvad angår den tidsmæssige rækkefølge (a), kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om de to finansieringer blev givet som led i et samlet forløb, eller om de derimod skal betragtes som to finansieringer, der ikke hænger tidsmæssigt sammen.

| 74. | Hvad angår formålet (b) kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om der var en fælles logisk baggrund for de to finansieringer, eller om der var forskellige formål med dem. |
| --- | --- |

74.

Hvad angår formålet (b) kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om der var en fælles logisk baggrund for de to finansieringer, eller om der var forskellige formål med dem.

| 75. | Hvad angår Combus' situation på det tidspunkt, hvor den danske stat besluttede at udbetale første og anden tranche (c), må det fastslås, at virksomheden i 1999 og 2001 var i alvorlige økonomiske vanskeligheder, som hovedsagelig skyldtes, at den årene forinden havde indgået underskudsgivende kontrakter om bustransport. |
| --- | --- |

75.

Hvad angår Combus' situation på det tidspunkt, hvor den danske stat besluttede at udbetale første og anden tranche (c), må det fastslås, at virksomheden i 1999 og 2001 var i alvorlige økonomiske vanskeligheder, som hovedsagelig skyldtes, at den årene forinden havde indgået underskudsgivende kontrakter om bustransport.

| 76. | Konklusionen er, at Kommissionen ikke mener at have de nødvendige oplysninger til med sikkerhed at kunne afgøre, om de to betalinger skal betragtes som to trancher, der indgår i samme omstruktureringsforanstaltning, eller om de skal betragtes som to separate betalinger. |
| --- | --- |

76.

Konklusionen er, at Kommissionen ikke mener at have de nødvendige oplysninger til med sikkerhed at kunne afgøre, om de to betalinger skal betragtes som to trancher, der indgår i samme omstruktureringsforanstaltning, eller om de skal betragtes som to separate betalinger.

| 77. | Det er nu nødvendigt først at analysere, om disse betalinger skal betragtes som støtte. I bekræftende fald må det dernæst undersøges, om den er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

77.

Det er nu nødvendigt først at analysere, om disse betalinger skal betragtes som støtte. I bekræftende fald må det dernæst undersøges, om den er forenelig med fællesmarkedet.

3.1.1.   Er der tale om støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1?

| 78. | I det foreliggende tilfælde har den danske stat tilført finansiering i form af en kapitalforhøjelse (i 1999 og 2001), et ansvarligt lån (i 1999), eftergivelse af gæld (i 2001) og garantier til køberen (i 2001). Da der er virksomheder med sæde i andre medlemsstater, som er aktive på det danske bustransportmarked, påvirker støtten samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

78.

I det foreliggende tilfælde har den danske stat tilført finansiering i form af en kapitalforhøjelse (i 1999 og 2001), et ansvarligt lån (i 1999), eftergivelse af gæld (i 2001) og garantier til køberen (i 2001). Da der er virksomheder med sæde i andre medlemsstater, som er aktive på det danske bustransportmarked, påvirker støtten samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 79. | Det skal undersøges, om finansieringen begunstiger Combus. I den forbindelse er to forhold af betydning. For det første betragtes finansieringen ikke som en fordel, hvis formålet kun er at kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste. For det andet, hvis støtten ikke skal kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste, betragtes støtten heller ikke som en fordel for Combus i forhold til konkurrenterne, hvis den danske stat har opført sig som en privat markedsøkonomisk investor. |
| --- | --- |

79.

Det skal undersøges, om finansieringen begunstiger Combus. I den forbindelse er to forhold af betydning. For det første betragtes finansieringen ikke som en fordel, hvis formålet kun er at kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste. For det andet, hvis støtten ikke skal kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste, betragtes støtten heller ikke som en fordel for Combus i forhold til konkurrenterne, hvis den danske stat har opført sig som en privat markedsøkonomisk investor.

3.1.1.1.   Kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste

| 80. | Domstolen fandt i Altmark-dommen, at offentlige tilskud, som har til formål at muliggøre virksomhed med rutetransport i byer, forstæder eller regioner, dog ikke falder ind under denne bestemmelse [EF-traktatens artikel 87], for så vidt som sådanne tilskud skal anses for at være en kompensation, der er et vederlag for de af de begunstigede virksomheder leverede ydelser til opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste
   (24). Domstolen opstillede dernæst fire betingelser, som alle skal være opfyldt, for at et offentligt tilskud kan betragtes som vederlag for udførelse af offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

80.

Domstolen fandt i Altmark-dommen, at offentlige tilskud, som har til formål at muliggøre virksomhed med rutetransport i byer, forstæder eller regioner, dog ikke falder ind under denne bestemmelse [EF-traktatens artikel 87], for så vidt som sådanne tilskud skal anses for at være en kompensation, der er et vederlag for de af de begunstigede virksomheder leverede ydelser til opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste
   (24). Domstolen opstillede dernæst fire betingelser, som alle skal være opfyldt, for at et offentligt tilskud kan betragtes som vederlag for udførelse af offentlig tjeneste.

| 81. | I Combus-dommen fandt Retten i Første Instans, at mindst to af disse betingelser ikke var opfyldt. Der var ikke pålagt Combus nogen forpligtelser til offentlig tjeneste, og grundlaget for beregningen af den omtvistede kompensation blev ikke fastlagt på forhånd og var ikke objektiv og gennemsigtig (25). Den danske stats støtte til Combus må derfor nødvendigvis betegnes som statsstøtte i henhold til »Altmark«-dommen. |
| --- | --- |

81.

I Combus-dommen fandt Retten i Første Instans, at mindst to af disse betingelser ikke var opfyldt. Der var ikke pålagt Combus nogen forpligtelser til offentlig tjeneste, og grundlaget for beregningen af den omtvistede kompensation blev ikke fastlagt på forhånd og var ikke objektiv og gennemsigtig (25). Den danske stats støtte til Combus må derfor nødvendigvis betegnes som statsstøtte i henhold til »Altmark«-dommen.

3.1.1.2.   Overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 82. | I to meddelelser fra 1984 (26) og 1993 (27) har Kommissionen redegjort for, hvordan den anvender det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Domstolens retspraksis skal der »foretages en vurdering af, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse, navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskudde.« (28). Stadig ifølge Domstolens retspraksis »kan en privat virksomhed rimeligvis fremskaffe den nødvendige kapital til at sikre sig, at en virksomhed, der er kommet i forbigående vanskeligheder, kan overleve og på ny kan blive rentabel, efter omstændighederne efter en rekonstruktion« (29). Domstolen præciserede endvidere, »at der vel skal foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål mht. økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentablilitetsudsigter.« (30). |
| --- | --- |

82.

I to meddelelser fra 1984 (26) og 1993 (27) har Kommissionen redegjort for, hvordan den anvender det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Domstolens retspraksis skal der »foretages en vurdering af, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse, navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskudde.« (28). Stadig ifølge Domstolens retspraksis »kan en privat virksomhed rimeligvis fremskaffe den nødvendige kapital til at sikre sig, at en virksomhed, der er kommet i forbigående vanskeligheder, kan overleve og på ny kan blive rentabel, efter omstændighederne efter en rekonstruktion« (29). Domstolen præciserede endvidere, »at der vel skal foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål mht. økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentablilitetsudsigter.« (30).

| 83. | På baggrund af de to meddelelser og Domstolens retspraksis skal det undersøges, om en privat investor, der er ejer af en virksomhed, som kan sammenlignes med Combus, ville have handlet på samme måde som den danske stat, da den tilførte finansiering i 1999 og 2001. |
| --- | --- |

83.

På baggrund af de to meddelelser og Domstolens retspraksis skal det undersøges, om en privat investor, der er ejer af en virksomhed, som kan sammenlignes med Combus, ville have handlet på samme måde som den danske stat, da den tilførte finansiering i 1999 og 2001.

| 84. | Hvad angår finansieringen i 1999, er de danske myndigheder af den opfattelse, at »the principle of the rational market investor would lead to the result that the capital injection was a proper commercial decision«. Til støtte for den analyse bemærker de danske myndigheder, at Combus' bestyrelse forventede et underskud på 25 mio. DKK i 1999, balancerende regnskaber i 2000 og overskud fra 2001. |
| --- | --- |

84.

Hvad angår finansieringen i 1999, er de danske myndigheder af den opfattelse, at »the principle of the rational market investor would lead to the result that the capital injection was a proper commercial decision«. Til støtte for den analyse bemærker de danske myndigheder, at Combus' bestyrelse forventede et underskud på 25 mio. DKK i 1999, balancerende regnskaber i 2000 og overskud fra 2001.

| 85. | Kommissionen noterer sig, at bestyrelsens forventninger forekom optimistiske i betragtning af de underskud, Combus havde haft siden 1997, og betingelserne i de kontrakter, som var indgået siden da med de regionale og lokale myndigheder. En privat investor ville ikke have baseret sin beslutning om at investere udelukkende på bestyrelsens forventninger. De oplysninger, som de danske myndigheder har udleveret, indeholder ikke andre elementer, der dokumenterer, at en privat investor ville have handlet på samme måde som de danske myndigheder. Kommissionen tvivler derfor på, at de danske myndigheder opførte sig som en privat markedsøkonomisk investor. |
| --- | --- |

85.

Kommissionen noterer sig, at bestyrelsens forventninger forekom optimistiske i betragtning af de underskud, Combus havde haft siden 1997, og betingelserne i de kontrakter, som var indgået siden da med de regionale og lokale myndigheder. En privat investor ville ikke have baseret sin beslutning om at investere udelukkende på bestyrelsens forventninger. De oplysninger, som de danske myndigheder har udleveret, indeholder ikke andre elementer, der dokumenterer, at en privat investor ville have handlet på samme måde som de danske myndigheder. Kommissionen tvivler derfor på, at de danske myndigheder opførte sig som en privat markedsøkonomisk investor.

| 86. | Hvad angår finansieringen i 1999 og i 2001 mener de danske myndigheder endvidere, at »the principle of the rational market investor also applies to a situation, where injection of fresh capital is based upon considerations of protecting the credibility of the Government (parent company) in the market, cf. judgement of March 21, 1991 in case C-303/88, Italy v. Commission, Rep. 1991 I, page 1433, para. 21.« I den dom, som de danske myndigheder nævner, anerkender Domstolen, at en privat markedsøkonomisk investors beslutning kan »være begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnå en indirekte økonomisk gevinst, men også i andre overvejelser, f.eks. ønsket om at bevare koncernens image eller omlægge dens virksomhed.« Men Domstolen præciserer dernæst: »når en offentlig investors kapitalindskud foretages uden skelen overhovedet til selv langsigtede rentabilitetsmuligheder, må der imidlertid antages at være tale om støtte efter betydningen i traktatens artikel 92.« |
| --- | --- |

86.

Hvad angår finansieringen i 1999 og i 2001 mener de danske myndigheder endvidere, at »the principle of the rational market investor also applies to a situation, where injection of fresh capital is based upon considerations of protecting the credibility of the Government (parent company) in the market, cf. judgement of March 21, 1991 in case C-303/88, Italy v. Commission, Rep. 1991 I, page 1433, para. 21.« I den dom, som de danske myndigheder nævner, anerkender Domstolen, at en privat markedsøkonomisk investors beslutning kan »være begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnå en indirekte økonomisk gevinst, men også i andre overvejelser, f.eks. ønsket om at bevare koncernens image eller omlægge dens virksomhed.« Men Domstolen præciserer dernæst: »når en offentlig investors kapitalindskud foretages uden skelen overhovedet til selv langsigtede rentabilitetsmuligheder, må der imidlertid antages at være tale om støtte efter betydningen i traktatens artikel 92.«

| 87. | De danske myndigheder forklarer i deres anmeldelse, at Combus' konkurs ikke kunne have været afværget uden finansieringen, hvilket ville have skadet statens omdømme som markedsinvestor. Ifølge myndighederne ville et moderselskab ikke acceptere, at et datterselskab, der havde lidt store tab, blev erklæret for konkurs, især ikke hvis datterselskabet allerede var blevet omorganiseret flere gange og kreditorerne var gået med til at reducere deres fordringer. De konkluderer derfor, at en privat investor i deres sted ville have opført sig på samme måde. |
| --- | --- |

87.

De danske myndigheder forklarer i deres anmeldelse, at Combus' konkurs ikke kunne have været afværget uden finansieringen, hvilket ville have skadet statens omdømme som markedsinvestor. Ifølge myndighederne ville et moderselskab ikke acceptere, at et datterselskab, der havde lidt store tab, blev erklæret for konkurs, især ikke hvis datterselskabet allerede var blevet omorganiseret flere gange og kreditorerne var gået med til at reducere deres fordringer. De konkluderer derfor, at en privat investor i deres sted ville have opført sig på samme måde.

| 88. | Kommissionen har sine tvivl med hensyn til, om en privat investor ville have opført sig på den måde i en tilsvarende situation. Den gør de danske myndigheder opmærksom på, at Domstolen kun accepterer hensynet til statens omdømme som begrundelse for en kapitaltilførsel, hvis der samtidig er udsigt til, at virksomheden bliver rentabel nok til at overbevise en privat investor i samme situation om at påtage sig risikoen ved forehavendet, hvilket der indtil nu overhovedet ikke er blevet fremlagt dokumentation for. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen har sine tvivl med hensyn til, om en privat investor ville have opført sig på den måde i en tilsvarende situation. Den gør de danske myndigheder opmærksom på, at Domstolen kun accepterer hensynet til statens omdømme som begrundelse for en kapitaltilførsel, hvis der samtidig er udsigt til, at virksomheden bliver rentabel nok til at overbevise en privat investor i samme situation om at påtage sig risikoen ved forehavendet, hvilket der indtil nu overhovedet ikke er blevet fremlagt dokumentation for.

| 89. | Kommissionen mener dog, at en privat investor kunne have opført sig som den danske stat gjorde, hvis det viste sig, at det ville være mindre bekosteligt at omstrukturere virksomheden med henblik på salg end at lade den gå konkurs. Denne beregning skal foretages udelukkende med udgangspunkt i, at virksomheden er statsejet, og i omkostningerne og fordelene i forbindelse med de to scenarier — det vil altså sige uden at medregne omkostningerne forbundet med det offentliges forpligtelser — som ville skulle afholdes af staten, også selv om virksomheden var privat. De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke givet tilstrækkelige oplysninger til, at dette kan påvises. |
| --- | --- |

89.

Kommissionen mener dog, at en privat investor kunne have opført sig som den danske stat gjorde, hvis det viste sig, at det ville være mindre bekosteligt at omstrukturere virksomheden med henblik på salg end at lade den gå konkurs. Denne beregning skal foretages udelukkende med udgangspunkt i, at virksomheden er statsejet, og i omkostningerne og fordelene i forbindelse med de to scenarier — det vil altså sige uden at medregne omkostningerne forbundet med det offentliges forpligtelser — som ville skulle afholdes af staten, også selv om virksomheden var privat. De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke givet tilstrækkelige oplysninger til, at dette kan påvises.

| 90. | Kommissionen har således sine tvivl med hensyn til, om den danske stat opførte sig som en fornuftig investor i forbindelse med kapitalindskuddene i 1999 og/eller 2001. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at den danske stats finansieringer af Combus helt eller delvis må betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen har således sine tvivl med hensyn til, om den danske stat opførte sig som en fornuftig investor i forbindelse med kapitalindskuddene i 1999 og/eller 2001. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at den danske stats finansieringer af Combus helt eller delvis må betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1.

3.1.2.   Er støtten forenelig med fællesmarkedet?

| 91. | Hvis den danske stats finansieringer skal betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1, vil støtten kunne være forenelig med fællesmarkedet i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 eller i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

91.

Hvis den danske stats finansieringer skal betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1, vil støtten kunne være forenelig med fællesmarkedet i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 eller i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

3.1.2.1.   Er støtten forenelig i henhold til EF-traktatens artikel 73 som specificeret i forordning (EØF) nr. 1191/69?

| 92. | I henhold til EF-traktatens artikel 73 »er støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, forenelige med denne traktat.« |
| --- | --- |

92.

I henhold til EF-traktatens artikel 73 »er støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, forenelige med denne traktat.«

| 93. | I »Altmark«-dommen fastslog Domstolen, »at medlemsstaterne ikke længere er berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77 [nu artikel 73] uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret« (31). Retten i Første Instans bekræftede denne argumentation i Combus-dommen. På grundlag af EF-traktatens artikel 73 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1191/69, 1192/69 og 1107/70. Forordning (EØF) nr. 1191/69 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for inden for området for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje at vedtage alle de foranstaltninger, der er omfattet af forordningen, herunder de hertil nødvendige finansieringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

93.

I »Altmark«-dommen fastslog Domstolen, »at medlemsstaterne ikke længere er berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77 [nu artikel 73] uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret« (31). Retten i Første Instans bekræftede denne argumentation i Combus-dommen. På grundlag af EF-traktatens artikel 73 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1191/69, 1192/69 og 1107/70. Forordning (EØF) nr. 1191/69 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for inden for området for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje at vedtage alle de foranstaltninger, der er omfattet af forordningen, herunder de hertil nødvendige finansieringsforanstaltninger.

| 94. | I henhold forordning (EØF) nr. 1191/69 kan medlemsstaterne vælge mellem to metoder til at organisere offentlig tjeneste på transportområdet: enten kan de indgå kontrakter om offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 4, og afdeling V, eller de kan pålægge transportvirksomheder forpligtelser til offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 5, og afdeling II, III og IV. Ifølge Retten indeholder de nævnte bestemmelser »en sektorbestemt undtagelse fra det principielle forbud mod statsstøtte [...] og overlader ikke Kommissionen noget skøn med hensyn til godkendelse af de støtteforanstaltninger, som omfattes af denne undtagelse« (32). |
| --- | --- |

94.

I henhold forordning (EØF) nr. 1191/69 kan medlemsstaterne vælge mellem to metoder til at organisere offentlig tjeneste på transportområdet: enten kan de indgå kontrakter om offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 4, og afdeling V, eller de kan pålægge transportvirksomheder forpligtelser til offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 5, og afdeling II, III og IV. Ifølge Retten indeholder de nævnte bestemmelser »en sektorbestemt undtagelse fra det principielle forbud mod statsstøtte [...] og overlader ikke Kommissionen noget skøn med hensyn til godkendelse af de støtteforanstaltninger, som omfattes af denne undtagelse« (32).

| 95. | De danske myndigheder har på bustransportområdet valgt at indgå kontrakter om offentlig tjeneste. Ifølge Retten i Første Instans »medfører de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning nr. 1191/69 en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder« (33) Indgåelsen af en kontrakt om offentlig tjeneste udelukker altså muligheden for at yde kompensation for pålæggelsen af en forpligtelse til offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

95.

De danske myndigheder har på bustransportområdet valgt at indgå kontrakter om offentlig tjeneste. Ifølge Retten i Første Instans »medfører de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning nr. 1191/69 en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder« (33) Indgåelsen af en kontrakt om offentlig tjeneste udelukker altså muligheden for at yde kompensation for pålæggelsen af en forpligtelse til offentlig tjeneste.

| 96. | Viser det sig, at den pris, der er aftalt mellem de to parter i en kontrakt om offentlig tjeneste, er for lav, har den virksomhed, der har indgået kontrakten, i henhold til artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69 mulighed for at afbryde kontrakten. Myndighederne kan pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse i endnu et år mod et vederlag, som beregnes efter de metoder, som er fastsat i forordningens afdeling II, III og IV. Kun i denne situation må der ydes kompensation for, at der pålægges en forpligtelse til offentlig tjeneste under kontraktordningen. |
| --- | --- |

96.

Viser det sig, at den pris, der er aftalt mellem de to parter i en kontrakt om offentlig tjeneste, er for lav, har den virksomhed, der har indgået kontrakten, i henhold til artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69 mulighed for at afbryde kontrakten. Myndighederne kan pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse i endnu et år mod et vederlag, som beregnes efter de metoder, som er fastsat i forordningens afdeling II, III og IV. Kun i denne situation må der ydes kompensation for, at der pålægges en forpligtelse til offentlig tjeneste under kontraktordningen.

| 97. | Combus afbrød ikke kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. Derfor kan artikel 73 ikke anvendes sammen med afdeling II, III og IV i forordning (EØF) nr. 1191/69 til at erklære støtten til Combus forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

97.

Combus afbrød ikke kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. Derfor kan artikel 73 ikke anvendes sammen med afdeling II, III og IV i forordning (EØF) nr. 1191/69 til at erklære støtten til Combus forenelig med fællesmarkedet.

3.1.2.2.   Er støtten forenelig i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder?

| 98. | I EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hedder det: »Som forenelig med fællesmarkedet kan betragtes støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samfundsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.« Med henblik på anvendelsen af denne artikel har Kommissionen bl.a. vedtaget rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

98.

I EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hedder det: »Som forenelig med fællesmarkedet kan betragtes støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samfundsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.« Med henblik på anvendelsen af denne artikel har Kommissionen bl.a. vedtaget rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| 99. | Kommissionen vedtog en første udgave af disse rammebestemmelser i 1994 (34) De blev afløst første gang i 1999 (35) og anden gang i 2004 af nye rammebestemmelser på området (36). Med hensyn til, hvornår disse rammebestemmelser skal anvendes, er der fastsat følgende i punkt 103 og 104 i rammebestemmelserne fra 2004:






  — | Hvad angår anmeldt støtte: »Anmeldelser, der indgår til Kommissionen før den 10. oktober 2004, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende kriterier.« |
| --- | --- | --- |

99.

Kommissionen vedtog en første udgave af disse rammebestemmelser i 1994 (34) De blev afløst første gang i 1999 (35) og anden gang i 2004 af nye rammebestemmelser på området (36). Med hensyn til, hvornår disse rammebestemmelser skal anvendes, er der fastsat følgende i punkt 103 og 104 i rammebestemmelserne fra 2004:

—

Hvad angår anmeldt støtte: »Anmeldelser, der indgår til Kommissionen før den 10. oktober 2004, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende kriterier.«

| — | Hvad angår ikke anmeldt støtte: »Kommissionen vil undersøge, om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor er i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. I alle andre tilfælde vil den foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der anvendes på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.« |
| --- | --- |

—

Hvad angår ikke anmeldt støtte: »Kommissionen vil undersøge, om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor er i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. I alle andre tilfælde vil den foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der anvendes på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.«

Punkt 100 og 101 i rammebestemmelserne fra 1999 er affattet på samme måde.

| 100. | Støtten til Combus må betragtes som ikke anmeldte foranstaltninger, fordi den første finansiering blev givet i maj 1999 uden Kommissionens forudgående godkendelse. Hele finansieringen kom til udbetaling, før rammebestemmelserne fra 2004 trådte i kraft. Da den anden finansiering først kom til udbetaling, efter at rammebestemmelserne fra 1999 var trådt i kraft, nemlig i 2001, er det rammebestemmelserne fra 1999, der skal anvendes og ikke dem fra 1994. Hvis de to betalinger skal betragtes som to separate trancher, skal rammebestemmelserne fra 1994 anvendes på den første tranche, mens rammebestemmelserne fra 1999 skal anvendes på den anden tranche. |
| --- | --- |

100.

Støtten til Combus må betragtes som ikke anmeldte foranstaltninger, fordi den første finansiering blev givet i maj 1999 uden Kommissionens forudgående godkendelse. Hele finansieringen kom til udbetaling, før rammebestemmelserne fra 2004 trådte i kraft. Da den anden finansiering først kom til udbetaling, efter at rammebestemmelserne fra 1999 var trådt i kraft, nemlig i 2001, er det rammebestemmelserne fra 1999, der skal anvendes og ikke dem fra 1994. Hvis de to betalinger skal betragtes som to separate trancher, skal rammebestemmelserne fra 1994 anvendes på den første tranche, mens rammebestemmelserne fra 1999 skal anvendes på den anden tranche.

| 101. | I afsnit 3.2 i rammebestemmelserne fra 1999 fastsættes følgende betingelser for, at en
  omstruktureringsstøtte
  kan godkendes:






  — | Virksomheden skal kunne anses for at være kriseramt. |
| --- | --- | --- |

101.

I afsnit 3.2 i rammebestemmelserne fra 1999 fastsættes følgende betingelser for, at en
  omstruktureringsstøtte
  kan godkendes:

—

Virksomheden skal kunne anses for at være kriseramt.

| — | Omstruktureringsplanen skal inden for en rimelig tidshorisont kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt. |
| --- | --- |

—

Omstruktureringsplanen skal inden for en rimelig tidshorisont kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt.

| — | Der bør træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne. |
| --- | --- |

—

Der bør træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne.

| — | Støtten skal begrænses til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen kan gennemføres. |
| --- | --- |

—

Støtten skal begrænses til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen kan gennemføres.

| — | Kommissionen skal på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter være i stand til at sikre sig, at omstruktureringsplanen gennemføres tilfredsstillende. |
| --- | --- |

—

Kommissionen skal på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter være i stand til at sikre sig, at omstruktureringsplanen gennemføres tilfredsstillende.

| — | Der må kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. |
| --- | --- |

—

Der må kun ydes omstruktureringsstøtte én gang.

| 102. | Hvad den første betingelse angår, så findes der ingen fællesskabsdefinition på en
  kriseramt virksomhed
  . Ifølge punkt 5 i rammebestemmelserne betragtes et selskab med begrænset ansvar, hvilket Combus er, under alle omstændigheder som kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. Ifølge årsregnskabet for 1997 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 186 mio. DKK. Ifølge årsregnskabet for 1998 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 47 mio. DKK. I 1999 havde Combus et månedligt underskud på 14 mio. DKK. Derfor var aktiekapitalen forsvundet, da de danske myndigheder i maj 1999 besluttede at tilføre ny kapital i form af en kapitalforhøjelse på 200 mio. DKK og et ansvarligt lån på 100 mio. DKK. Eftersom over halvdelen af den tegnede kapital var forsvundet, da den første støttetranche til omstrukturering blev udbetalt, og over en fjerdedel af denne kapital var gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder, må Combus betragtes som en kriseramt virksomhed efter rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

102.

Hvad den første betingelse angår, så findes der ingen fællesskabsdefinition på en
  kriseramt virksomhed
  . Ifølge punkt 5 i rammebestemmelserne betragtes et selskab med begrænset ansvar, hvilket Combus er, under alle omstændigheder som kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. Ifølge årsregnskabet for 1997 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 186 mio. DKK. Ifølge årsregnskabet for 1998 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 47 mio. DKK. I 1999 havde Combus et månedligt underskud på 14 mio. DKK. Derfor var aktiekapitalen forsvundet, da de danske myndigheder i maj 1999 besluttede at tilføre ny kapital i form af en kapitalforhøjelse på 200 mio. DKK og et ansvarligt lån på 100 mio. DKK. Eftersom over halvdelen af den tegnede kapital var forsvundet, da den første støttetranche til omstrukturering blev udbetalt, og over en fjerdedel af denne kapital var gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder, må Combus betragtes som en kriseramt virksomhed efter rammebestemmelserne.

| 103. | For at der kan ydes omstruktureringsstøtte, skal der iværksættes en
  omstruktureringsplan
  , der inden for en rimelig tidshorisont og på basis af en realistisk vurdering skal kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt. |
| --- | --- |

103.

For at der kan ydes omstruktureringsstøtte, skal der iværksættes en
  omstruktureringsplan
  , der inden for en rimelig tidshorisont og på basis af en realistisk vurdering skal kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt.

| 104. | Punkt 32-34 i rammebestemmelserne indeholder minimumsbetingelserne for, at Kommissionen kan godkende en omstruktureringsplan. Planen skal bl.a. indeholde følgende elementer:






  — | en markedsanalyse |
| --- | --- | --- |

104.

Punkt 32-34 i rammebestemmelserne indeholder minimumsbetingelserne for, at Kommissionen kan godkende en omstruktureringsplan. Planen skal bl.a. indeholde følgende elementer:

—

en markedsanalyse

| — | en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen

| — | en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp. |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp.

| 105. | De danske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for Combus, der indeholder disse elementer, som er beskrevet i afsnit 2 i denne beslutning. |
| --- | --- |

105.

De danske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for Combus, der indeholder disse elementer, som er beskrevet i afsnit 2 i denne beslutning.

| 106. | Hvad angår Combus' rentabilitet fastslog Retten i Første Instans i Combus-dommen, at »Kommissionens argumentation [i den oprindelige beslutning] må forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge [EF-traktatens artikel 87] og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse [...], indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Det kan derfor ikke under nogen omstændigheder anses for godtgjort, at Combus var rentabel« (37). |
| --- | --- |

106.

Hvad angår Combus' rentabilitet fastslog Retten i Første Instans i Combus-dommen, at »Kommissionens argumentation [i den oprindelige beslutning] må forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge [EF-traktatens artikel 87] og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse [...], indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Det kan derfor ikke under nogen omstændigheder anses for godtgjort, at Combus var rentabel« (37).

| 107. | Kommissionen noterer sig, at de kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus vandt i forbindelse med licitationer, samtidig var hovedårsagen til selskabets økonomiske vanskeligheder på grund af de unormalt lave tilbud. Det ville altså have været en udvej at afbryde disse kontrakter for at gøre virksomheden rentabel igen. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor. |
| --- | --- |

107.

Kommissionen noterer sig, at de kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus vandt i forbindelse med licitationer, samtidig var hovedårsagen til selskabets økonomiske vanskeligheder på grund af de unormalt lave tilbud. Det ville altså have været en udvej at afbryde disse kontrakter for at gøre virksomheden rentabel igen. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor.

| 108. | Endelig bemærker Kommissionen, at Combus ifølge de danske myndigheders skøn (jf. tabel 7) uden støtte vil få et akkumuleret underskud på 360 mio. DKK i perioden 2000-2005, mens støtten i 2001 kun var på 291 mio. DKK.
  Tabel 7. Overslag over overskud/underskud på Combus-ruter for perioden 2000-2007













  Mio. DKK | 2000 | 2001 | 2002 | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 1089 | 1055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Overskud/underskud uden statsstøtte | – 118 | – 66 | – 59 | – 53 | – 43 | – 21 | + 6 | + 2 |
| Kilde: De danske myndigheder. |

108.

Endelig bemærker Kommissionen, at Combus ifølge de danske myndigheders skøn (jf. tabel 7) uden støtte vil få et akkumuleret underskud på 360 mio. DKK i perioden 2000-2005, mens støtten i 2001 kun var på 291 mio. DKK.

Tabel 7. Overslag over overskud/underskud på Combus-ruter for perioden 2000-2007

Mio. DKK

2000

2001

2002

2001

2004

2005

2006

2007

Omsætning

1089

1055

934

824

696

440

206

60

Overskud/underskud uden statsstøtte

– 118

– 66

– 59

– 53

– 43

– 21

- 6

- 2

Kilde: De danske myndigheder.

| 109. | På grundlag af ovenstående kan Kommissionen kun bekræfte, at den nærer tvivl om, hvorvidt Combus bliver rentabelt efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

109.

På grundlag af ovenstående kan Kommissionen kun bekræfte, at den nærer tvivl om, hvorvidt Combus bliver rentabelt efter omstruktureringen.

| 110. | Hvad angår den tredje betingelse, som går ud på, at der skal
  træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne
  , så mener de danske myndigheder, at det i det foreliggende tilfælde undtagelsesvis ikke er nødvendigt med sådanne foranstaltninger af følgende to årsager:






  — | Combus' kontrakter udløber efterhånden: Ved udgangen af 2003 udløber ca. 50 % af kontrakterne, målt i kontraktværdi. Den sidste kontrakt udløber i 2006. |
| --- | --- | --- |

110.

Hvad angår den tredje betingelse, som går ud på, at der skal
  træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne
  , så mener de danske myndigheder, at det i det foreliggende tilfælde undtagelsesvis ikke er nødvendigt med sådanne foranstaltninger af følgende to årsager:

—

Combus' kontrakter udløber efterhånden: Ved udgangen af 2003 udløber ca. 50 % af kontrakterne, målt i kontraktværdi. Den sidste kontrakt udløber i 2006.

| — | Arriva regner ikke med at bevare en markedsandel svarende til Arriva Danmarks og Combus' markedsandele tilsammen på købstidspunktet (ca. 50 %), men påtænker at sælge en del af Combus til Connex. |
| --- | --- |

—

Arriva regner ikke med at bevare en markedsandel svarende til Arriva Danmarks og Combus' markedsandele tilsammen på købstidspunktet (ca. 50 %), men påtænker at sælge en del af Combus til Connex.

| 111. | Ifølge Kommissionen ville det have været mest logisk at afbryde alle eller i hvert fald en stor del af de underskudsgivende kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus havde indgået, for at reducere støttens skadelige virkninger for konkurrenterne. I så fald ville de øvrige busselskaber have kunnet overtage Combus' markedsandele, hvilket ville være sket, hvis Combus var gået konkurs. |
| --- | --- |

111.

Ifølge Kommissionen ville det have været mest logisk at afbryde alle eller i hvert fald en stor del af de underskudsgivende kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus havde indgået, for at reducere støttens skadelige virkninger for konkurrenterne. I så fald ville de øvrige busselskaber have kunnet overtage Combus' markedsandele, hvilket ville være sket, hvis Combus var gået konkurs.

| 112. | Kommissionen bemærker, at Combus ikke afbrød kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor. |
| --- | --- |

112.

Kommissionen bemærker, at Combus ikke afbrød kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor.

| 113. | Kommissionen bemærker endvidere, at det planlagte salg af en del af Combus til Connex fandt sted i maj 2001. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, drejede det sig om salg af aktiver, herunder kontrakter om offentlig tjeneste, ansatte, busser og infrastrukturer, til en positiv pris, der naturligvis tilfaldt Combus. Endvidere blev salgsaftalen indgået direkte med Connex, og konkurrenterne havde derfor ikke mulighed for at byde. På grundlag af de foreliggende oplysninger kan Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke se, hvordan dette salg kan betragtes som en modydelse, der skal begrænse de skadelige virkninger for Combus'/Arrivas konkurrenter. |
| --- | --- |

113.

Kommissionen bemærker endvidere, at det planlagte salg af en del af Combus til Connex fandt sted i maj 2001. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, drejede det sig om salg af aktiver, herunder kontrakter om offentlig tjeneste, ansatte, busser og infrastrukturer, til en positiv pris, der naturligvis tilfaldt Combus. Endvidere blev salgsaftalen indgået direkte med Connex, og konkurrenterne havde derfor ikke mulighed for at byde. På grundlag af de foreliggende oplysninger kan Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke se, hvordan dette salg kan betragtes som en modydelse, der skal begrænse de skadelige virkninger for Combus'/Arrivas konkurrenter.

| 114. | Endelig synes det i forbindelse med argumentet om, at kontrakterne udløber efterhånden, at være blevet overset, at det er situationen på tidspunktet for støttens indførelse, som er afgørende. Man ville endvidere kunne forstille sig salg af et antal kontrakter svarende til dem, som støttemodtageren har for øjeblikket. |
| --- | --- |

114.

Endelig synes det i forbindelse med argumentet om, at kontrakterne udløber efterhånden, at være blevet overset, at det er situationen på tidspunktet for støttens indførelse, som er afgørende. Man ville endvidere kunne forstille sig salg af et antal kontrakter svarende til dem, som støttemodtageren har for øjeblikket.

| 115. | Derfor tvivler Kommissionen på, om de danske myndigheder med udgangspunkt i sagens særlige omstændigheder havde grundlag for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne, således som det ellers kræves i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

115.

Derfor tvivler Kommissionen på, om de danske myndigheder med udgangspunkt i sagens særlige omstændigheder havde grundlag for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne, således som det ellers kræves i rammebestemmelserne.

| 116. | Hvad angår den fjerde betingelse, som går ud på, at støtten skal
  begrænses til det strengt nødvendige minimum
  , vil støtten ifølge de danske myndigheders omstruktureringsplan give Arriva mulighed for at opnå et afkast af den investerede kapital på 10 %. Ifølge Arriva er dette det absolutte minimum for en sådan investering. |
| --- | --- |

116.

Hvad angår den fjerde betingelse, som går ud på, at støtten skal
  begrænses til det strengt nødvendige minimum
  , vil støtten ifølge de danske myndigheders omstruktureringsplan give Arriva mulighed for at opnå et afkast af den investerede kapital på 10 %. Ifølge Arriva er dette det absolutte minimum for en sådan investering.

| 117. | På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt kontrollere, om støtten er begrænset til det strengt nødvendige minimum, og udtrykker derfor sin tvivl på dette område. |
| --- | --- |

117.

På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt kontrollere, om støtten er begrænset til det strengt nødvendige minimum, og udtrykker derfor sin tvivl på dette område.

| 118. | Kommissionen bemærker, at Combus blev solgt til Arriva efter en forhåndsudvælgelse og forhandlinger om omstrukturering, hvilket ville kunne have bidraget til at dokumentere, at støtten blev begrænset til et minimum, hvis forhåndsudvælgelsen havde været transparent og åben for alle konkurrenterne, således at der mellem den danske stat og Arriva kunne havet været aftalt en pris, som afspejlede Combus' reelle markedsværdi. For øjeblikket har Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger herom. For at kunne analysere udbuddet har Kommissionen især brug for følgende oplysninger:






  — | De selskaber, der tilkendegav at være interesseret i at byde på Combus, hvilke betingelser fik de helt præcist oplyst, og hvor stor en offentlig støtte fik de helt præcist lovning på? |
| --- | --- | --- |

118.

Kommissionen bemærker, at Combus blev solgt til Arriva efter en forhåndsudvælgelse og forhandlinger om omstrukturering, hvilket ville kunne have bidraget til at dokumentere, at støtten blev begrænset til et minimum, hvis forhåndsudvælgelsen havde været transparent og åben for alle konkurrenterne, således at der mellem den danske stat og Arriva kunne havet været aftalt en pris, som afspejlede Combus' reelle markedsværdi. For øjeblikket har Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger herom. For at kunne analysere udbuddet har Kommissionen især brug for følgende oplysninger:

—

De selskaber, der tilkendegav at være interesseret i at byde på Combus, hvilke betingelser fik de helt præcist oplyst, og hvor stor en offentlig støtte fik de helt præcist lovning på?

| — | Hvordan så Arrivas og Metrolines tilbud ud i detaljer? |
| --- | --- |

—

Hvordan så Arrivas og Metrolines tilbud ud i detaljer?

| — | Hvilke former for offentlig støtte blev der forhandlet alene med Arriva? |
| --- | --- |

—

Hvilke former for offentlig støtte blev der forhandlet alene med Arriva?

Kommissionen bemærker i øvrigt, at en vigtig forudsætning for at kunne vurdere, om den pris, som Arriva betalte, var markedsprisen, er at vide, hvad salgsaftalen, der blev indgået mellem Arriva og Connex, helt præcist indeholder. Dette salg, der fandt sted i maj 2001, omfattede 50 % af Combus' aktiver som allerede nævnt. Salgsprisen var på 223 mio. DKK, mens Arriva, hvis man medregner de finansielle forpligtelser, som den danske stat påtog sig, da Combus blev solgt til Arriva, betalte en negativ pris på 291 mio. DKK for Combus. I den forbindelse bemærker Kommissionen også, at salgsaftalen medfører salg af halvdelen af Combus' kontrakter om offentlig tjeneste. Kommissionen undrer sig over, at dette salg er tilladt i henhold til dansk lovgivning, når lovgivningen ifølge de danske myndigheder ikke tillader, at kontrakterne ophæves.

| 119. | Kommissionen henleder de danske myndigheders opmærksomhed på, at støttemodtagerne ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne selv skal yde et bidrag til omstruktureringsplanen. Den bemærker, at Arriva overtog en del af Combus' gæld. Den opfordrer de danske myndigheder til at oplyse, hvilke andre bidrag Combus og/eller Arriva eventuelt har ydet. |
| --- | --- |

119.

Kommissionen henleder de danske myndigheders opmærksomhed på, at støttemodtagerne ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne selv skal yde et bidrag til omstruktureringsplanen. Den bemærker, at Arriva overtog en del af Combus' gæld. Den opfordrer de danske myndigheder til at oplyse, hvilke andre bidrag Combus og/eller Arriva eventuelt har ydet.

| 120. | Hvad angår den femte betingelse, har de danske myndigheder indvilliget i at udarbejde en
  årlig rapport
  til Kommissionen, så den kan vurdere, om omstruktureringsplanen gennemføres i overensstemmelse med de danske myndigheders tilsagn. Kommissionen har modtaget en sådan rapport for 2001 og 2002, der viser, at omstruktureringsplanen er blevet overholdt. |
| --- | --- |

120.

Hvad angår den femte betingelse, har de danske myndigheder indvilliget i at udarbejde en
  årlig rapport
  til Kommissionen, så den kan vurdere, om omstruktureringsplanen gennemføres i overensstemmelse med de danske myndigheders tilsagn. Kommissionen har modtaget en sådan rapport for 2001 og 2002, der viser, at omstruktureringsplanen er blevet overholdt.

| 121. | Endelig hvad den sjette betingelse angår, skal det kontrolleres, om omstruktureringsstøtten overholder princippet om »
  engangsstøtte
  « (»one time, last time«). Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, har Combus ikke tidligere modtaget omstruktureringsstøtte. For at kunne kontrollere, om denne betingelse er overholdt, er det nødvendigt at undersøge (jf. punkt 72 til 78), om de foranstaltninger, der blev truffet til fordel for Combus i 1999 og 2001, skal betragtes som separate foranstaltninger eller kun én foranstaltning, og om foranstaltningerne skal betragtes som støtte eller investering. |
| --- | --- |

121.

Endelig hvad den sjette betingelse angår, skal det kontrolleres, om omstruktureringsstøtten overholder princippet om »
  engangsstøtte
  « (»one time, last time«). Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, har Combus ikke tidligere modtaget omstruktureringsstøtte. For at kunne kontrollere, om denne betingelse er overholdt, er det nødvendigt at undersøge (jf. punkt 72 til 78), om de foranstaltninger, der blev truffet til fordel for Combus i 1999 og 2001, skal betragtes som separate foranstaltninger eller kun én foranstaltning, og om foranstaltningerne skal betragtes som støtte eller investering.

3.2.   Opsummering af de forhold, med hensyn til hvilke Kommissionen nærer tvivl

| 122. | Af ovennævnte årsager nærer Kommissionen alvorlig tvivl med hensyn til følgende forhold:






  (a) | den danske stats overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip i betragtning af Combus' økonomiske situation og udsigter på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, |
| --- | --- | --- |

122.

Af ovennævnte årsager nærer Kommissionen alvorlig tvivl med hensyn til følgende forhold:

(a)

den danske stats overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip i betragtning af Combus' økonomiske situation og udsigter på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet,

| (b) | muligheden for at gøre Combus rentabel igen på længere sigt |
| --- | --- |

(b)

muligheden for at gøre Combus rentabel igen på længere sigt

| (c) | begrundelsen for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne |
| --- | --- |

(c)

begrundelsen for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne

| (d) | begrænsningen af støtten til et minimum |
| --- | --- |

(d)

begrænsningen af støtten til et minimum

| (e) | overholdelsen af »engangsstøtte«-princippet. |
| --- | --- |

(e)

overholdelsen af »engangsstøtte«-princippet.

| 123. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere støttens/foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager. |
| --- | --- |

123.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere støttens/foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager.

| 124. | Kommissionen meddeler herved Danmark, at interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af nærværende brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter datoen for offentliggørelsen.« |
| --- | --- |

124.

Kommissionen meddeler herved Danmark, at interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af nærværende brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter datoen for offentliggørelsen.«

---

(1)  Az Elsőfokú Bíróság 2004. március 16-i ítélete, Danske Busvognmaend, T-157/01 ügy., 119. preambulumbekezdés (a továbbiakban: Combus ítélet).

1

(2)  Az Elsőfokú Bíróság 1998. szeptember 15-i ítélete, T-11/95 ügy „BP Chemicals Limited contre Commission des Communautés européennes”, közzétéve: EBHT 1998., II-3235. o.; 171. preambulumbekezdés

2

BP Chemicals Limited contre Commission des Communautés européennes

(3)  HL L 288., 1999.10.9., 2. o. Az 1999. évi változatot a 2004. évi iránymutatások (HL C 244., 2004.10.1., 1. o., 103. és 104. bekezdés) átmeneti rendelkezéseinek esetében és értelmében kell alkalmazni.

3

(4)  „Combus” ítélet, m. f., 79. preambulumbekezdés

4

Combus

(5)  „Combus” ítélet, m. f., 114. és 115. preambulumbekezdés

5

Combus

(6)  Denne brancheorganisation repræsenterer over 90 % af det antal virksomheder, der udfører regional kollektiv bustransport i Danmark.

6

(7)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

7

(8)  EFT C 133 af 5.5.2001, s. 21.

8

(9)  Dom af 16. marts 2004 afsagt af Retten i Første Instans, Danske Busvognmænd, sag T-157/01, dommens konklusion (i det følgende benævnt »Combus-dommen«).

9

(10)  Combus-dommen, præmis 83 og 99.

10

(11)  Dom i sagen Altmark Trans mod Regierungspräsidium Magdeburg, præmis 107 og 108.

11

(12)  Combus-dommen, præmis 100 og 101.

12

(13)  Combus-dommen, præmis 114 ff.

13

(14)  I 2004 efter salget af Combus til Arriva og det efterfølgende salg af en del af Combus til Connex havde både Connex og Arriva hver en markedsandel på ca. 33 % afdet danske busmarked, mens ca. 100 offentlige og private små operatører måtte deles om de resterende 34 %.

14

(15)  Lov nr. 232 af 4. april 1995.

15

(16)  Lov nr. 1232 af 27. december 1996.

16

(17)  Arrivas skøn.

17

(18)  Lov nr. 1046 af 23. december 1998.

18

(19)  Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 %, Linjebus 10 %.

19

(20)  Dommens præmis 87.

20

(21)  Støtten bestod som allerede nævnt i en kapitalforhøjelse på 200 mio. DKK og et ansvarligt lån på 100 mio. DKK.

21

(22)  Støtten bestod som allerede nævnt i en eftergivelse af det ansvarlige lån på 100 mio. DKK og en kapitalforhøjelse på 140 mio. DKK og i garantier i aftalen om salg af selskabet for mindst 51 mio. DKK.

22

(23)  Dom af 15. september 1998 afsagt af Retten i Første Instans i sag T-11/95 »BP Chemicals Ltd mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber,« offentliggjort i Sml. 1998 II, s. 3235; præmis 171.

23

BP Chemicals Ltd mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber,

(24)  Domstolens dom C-280/00, præmis 95.

24

(25)  Dommens præmis 98.

25

(26)  Anvendelse af EØF-traktatens artikel 92 og 93 på offentlige andele, EF-Bulletin 91984.

26

(27)  Meddelelse til medlemsstaterne fra Kommissionen, EFT C 307 af 13. november 1993, s. 3.

27

(28)  Domstolens dom af 16. maj 2002, C-482/99, præmis 56.

28

(29)  Domstolens dom af 10. juli 1986, 40/85, Belgien mod Kommissionen, præmis 14.

29

Belgien mod Kommissionen

(30)  Domstolens dom af 21. marts 1991, C-305/89, Italien mod Kommissionen, »Alfa Romeo«-sagen, præmis 20.

30

Italien mod Kommissionen

(31)  Dom C-280/00, præmis 107.

31

(32)  Combus-dommen, præmis 85.

32

(33)  Combus-dommen, præmis 79.

33

(34)  EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

34

(35)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

35

(36)  EFT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

36

(37)  Combus-dommen, præmis 114 og 115.

37

---

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/47

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SZLOVÁKIA

C 25/2005 (ex NN 21/2005) állami támogatás — A Frucona Košice javára hozott intézkedés

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében

(2005/C 233/11)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2005. július 5-i levelében, amelynek eredeti nyelvű másolata ezen összefoglaló után szerepel, értesítette Szlovákiát az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító határozatáról a fenti intézkedés miatt.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozóan az ezen összefoglaló és a mellékelt levél közzétételét követő egy hónapon belül benyújthatják észrevételeiket az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik Szlovákiával. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik azonosságuk bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

ELJÁRÁS

A Bizottsághoz 2004. október 15-én kelt panaszlevél érkezett a szlovákiai Frucona Košice, a.s. javára történt állítólagosan jogellenes állami támogatásra vonatkozóan. A 2005. január 4-én kelt és 2005. január 17-én iktatott levelében a Szlovák Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot egy esetlegesen jogellenes állami támogatás létezéséről, és kérvényezte annak jóváhagyását pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalat számára nyújtott megmentési célú támogatásként.

A KEDVEZMÉNYEZETTEK ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

A vitatott intézkedés kedvezményezettje, a Frucona Košice, a.s. szesz, szeszes italok, alkoholmentes italok, gyümölcs- és zöldségkonzervek, továbbá ecet gyártásával foglalkozik. A vállalat a kis- és középvállalkozások kategóriájába tartozik.

A vitatott intézkedés egy adótartozás leírása az illetékes adóhivatal által az úgynevezett hitelezőkkel kötött megállapodás keretében, a csődeljárásról és a hitelezőkkel kötött megállapodásról szóló 328/91 számú törvény alapján. Ez az eljárás a bírósági felügyelet mellett történő kollektív fizetésképtelenségi eljárás egy formája. Magában foglalja az eladósodott vállalat és annak hitelezői által kötött megállapodást, melynek alapján az adós részben kielégíti a hitelezőit, akik a fennmaradó követeléseket leírják.

A Frucona által 2004 márciusában kezdeményezett eljárás keretében az adóhivatal elfogadta követelései 65 %-ának leírását. A követelések összege eléri a 640 793 831 szlovák koronát (körülbelül 16 millió euro), a leírásra kerülő tartozás összege 416 515 990 szlovák korona (10,4 millió euro). Az eljárásban részt vevő magánhitelezők megállapodtak abban, hogy követeléseiket azonos feltételek mellett írják le. A felügyelő bíróság 2004. július 14-i határozatával megerősítette ezt a megállapodást.

A panaszos szerint az adóhivatalnak lehetősége volt követeléseinek magasabb mértékű kielégítésére, mint a 35 %, amivel az adóhivatal a megállapodásban egyetértett. A panasz különösképpen hangsúlyozza azt, hogy az adóvégrehajtási eljárás és a csődeljárás az adóhivatal számára előnyösebb végeredményhez vezetnének. Ebben az összefüggésben a panaszos érvei szerint az adóhivatal nem felelt meg a magánhitelezői tesztnek, és a vitatott leírás jogellenes állami támogatást képvisel, ami ezenfelül nem összeegyeztethető az EK-Szerződéssel.

Szlovákia nem vitatja azt a döntést, amely szerint a vitatott intézkedés állami támogatásnak minősül, de kérvényezi e támogatás jóváhagyását nehézségekkel küzdő vállalat számára nyújtott megmentési célú támogatásként.

ÉRTÉKELÉS

Állami támogatás

A Bizottság megállapítja, hogy az adóhivatal és a magánhitelezők azonos feltételek mellett fogadták el a Fruconával kötött megállapodást. A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy az adóhivatal rendelkezett más jogi eszközökkel, amelyek által gyakorolhatta volna hitelezői jogait. Azaz az adóhivatal kezdeményezhetett volna adóvégrehajtási eljárást vagy csődeljárást. Mivel a követelései már fedezve voltak, az adóhivatal a csődeljárás során önálló hitelezőként szerepelhetett volna. A csődeljárásban a biztosítékként lekötött vagyon eladásából származó jövedelmet kizárólag az adóhivatal követeléseinek kielégítésére használnák fel. Egy különálló csoportban szavazó önálló hitelezőként az adóhivatalnak lehetősége volt megvétózni a Frucona által benyújtott megállapodás tervezetét és adóvégrehajtási eljárást vagy csődeljárást indítani.

Az ebben a szakaszban rendelkezésre álló információk alapján a Bizottságnak kétségei merültek fel azt illetően, hogy az adóhivatal magánhitelezőként járt el. Ezért a Bizottság kétli, hogy a vitatott intézkedés nem torzította a versenyt azáltal, hogy a Fruconát olyan előnyhöz juttatta, amelyet a magánszektorban nem szerezhetett volna meg. A Bizottság kétségbe vonja, hogy a vitatott intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

Eltérés az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján

A nehézségekkel küzdő cégek megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásokat (HL L 288., 1999.10.9., 2. o.) alkalmazva a Bizottság értékelte az intézkedést. A Bizottság kétségbe vonja azt, hogy a vitatott intézkedés megmentési célú támogatásnak minősül, mivel nem egy átmeneti támogatásról, hanem egy vissza nem térítendő támogatásról van szó. A Bizottságnak továbbá kétségei vannak afelől, hogy az intézkedés szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. A Bizottság különösen kétségbe vonja azt, hogy a Frucona olyan szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely képes a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítására, továbbá azt, hogy a támogatás a szükséges legalacsonyabb mértékre korlátozódott.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Komisia oznamuje Slovensku, že po preskúmaní informácií poskytnutých vašimi orgánmi o vyššie uvedenom opatrení sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

I.   KONANIE

| 1) | Listom z 15. októbra 2004 zaevidovanom 25. októbra 2004 dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej nezákonnej štátnej pomoci v prospech Frucony Košice, a. s.. Sťažovateľ zaslal dodatočné informácie 3. februára 2005. Stretnutie so sťažovateľom sa konalo 24. mája 2005. |
| --- | --- |

1)

Listom z 15. októbra 2004 zaevidovanom 25. októbra 2004 dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej nezákonnej štátnej pomoci v prospech Frucony Košice, a. s.. Sťažovateľ zaslal dodatočné informácie 3. februára 2005. Stretnutie so sťažovateľom sa konalo 24. mája 2005.

| 2) | Komisia na základe informácií poskytnutých sťažovateľom požiadala Slovensko listom zo 6. decembra 2004, aby ju informovalo o spornom opatrení. Slovensko odpovedalo listom zo 4. januára 2005 zaevidovaným 17. januára 2005, v ktorom informovalo Komisiu o možnej nezákonnej pomoci poskytnutej Frucone a požiadalo Komisiu o schválenie pomoci ako pomoci na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach. Slovensko predložilo dodatočné informácie listom z 24. januára 2005 zaevidovaným 28. januára 2005. |
| --- | --- |

2)

Komisia na základe informácií poskytnutých sťažovateľom požiadala Slovensko listom zo 6. decembra 2004, aby ju informovalo o spornom opatrení. Slovensko odpovedalo listom zo 4. januára 2005 zaevidovaným 17. januára 2005, v ktorom informovalo Komisiu o možnej nezákonnej pomoci poskytnutej Frucone a požiadalo Komisiu o schválenie pomoci ako pomoci na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach. Slovensko predložilo dodatočné informácie listom z 24. januára 2005 zaevidovaným 28. januára 2005.

| 3) | Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 9. februára 2005, na ktorý dostala odpovede listom zo 4. marca 2005 zaevidovaným 10. marca 2005. |
| --- | --- |

3)

Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 9. februára 2005, na ktorý dostala odpovede listom zo 4. marca 2005 zaevidovaným 10. marca 2005.

| 4) | Stretnutie so slovenskými orgánmi sa konalo 12. mája 2005. |
| --- | --- |

4)

Stretnutie so slovenskými orgánmi sa konalo 12. mája 2005.

II.   OPIS

1.   Príslušný podnik

| 5) | Príjemcom finančnej pomoci je Frucona Košice, a. s., ktorá pôsobí vo výrobe alkoholu, nápojov na báze liehu, nealkoholických nápojov, konzervovaného ovocia a zeleniny a octu. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

5)

Príjemcom finančnej pomoci je Frucona Košice, a. s., ktorá pôsobí vo výrobe alkoholu, nápojov na báze liehu, nealkoholických nápojov, konzervovaného ovocia a zeleniny a octu. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

| 6) | Frucona zamestnáva [menej než 200] (1) osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 360 miliónov Sk (9 miliónov EUR) a v roku 2004 720 miliónov Sk (18 miliónov EUR). Obrat v rôznych segmentoch výroby Frucony je uvedený v tabuľke č. 1. Podľa slovenských orgánov Frucona spĺňa kritériá malého a stredného podniku.
  Tab. 1: Obrat v rôznych segmentoch výroby [v tisícoch Sk] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zelenina | 61 869 | 53 287 | 29 000 |
| Nealkoholické nápoje | 63 702 | 65 134 | 44 994 |
| Alkoholické nápoje | 167 852 | 203 610 | 72 645 |
| Jablčné víno | 1 224 | 90 | 0 |
| Ostatné produkty/služby | 39 080 | 37 856 | 572 938 |
| Spolu | 333 727 | 359 977 | 719 577 |

6)

Frucona zamestnáva [menej než 200] (1) osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 360 miliónov Sk (9 miliónov EUR) a v roku 2004 720 miliónov Sk (18 miliónov EUR). Obrat v rôznych segmentoch výroby Frucony je uvedený v tabuľke č. 1. Podľa slovenských orgánov Frucona spĺňa kritériá malého a stredného podniku.

Tab. 1: Obrat v rôznych segmentoch výroby [v tisícoch Sk]

2002

2003

2004

Zelenina

61 869

53 287

29 000

Nealkoholické nápoje

63 702

65 134

44 994

Alkoholické nápoje

167 852

203 610

72 645

Jablčné víno

1 224

90

0

Ostatné produkty/služby

39 080

37 856

572 938

Spolu

333 727

359 977

719 577

2.   Uplatňované vnútroštátne právne predpisy

| 7) | Sporným opatrením je odpísanie daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Košice IV (ďalej len »daňový úrad«) v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi. Tento postup upravuje zákon č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len »zákon o konkurze«). |
| --- | --- |

7)

Sporným opatrením je odpísanie daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Košice IV (ďalej len »daňový úrad«) v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi. Tento postup upravuje zákon č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len »zákon o konkurze«).

| 8) | Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej »vyrovnacie konanie«) je konanie, ktoré spolu s konkurzným konaním má za cieľ usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku. Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti. V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa. Súd uznesením povolí vyrovnanie, ak sú splnené všetky procesné a materiálne predpoklady. Zároveň súd vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote. |
| --- | --- |

8)

Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej »vyrovnacie konanie«) je konanie, ktoré spolu s konkurzným konaním má za cieľ usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku. Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti. V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa. Súd uznesením povolí vyrovnanie, ak sú splnené všetky procesné a materiálne predpoklady. Zároveň súd vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote.

| 9) | Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len »vyrovnanie«) potvrdenej súdom zaplatí spoločnosť časť svojho dlhu a zvyšok sa odpíše. |
| --- | --- |

9)

Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len »vyrovnanie«) potvrdenej súdom zaplatí spoločnosť časť svojho dlhu a zvyšok sa odpíše.

| 10) | Tzv. oddelení veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, a to napríklad záložným právom, majú privilegované postavenie v hlasovaní o návrhu spoločnosti v úpadku na vyrovnanie. Podľa zákona o konkurze, na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov. Oddelení veritelia hlasujú zvlášť v prvej skupine veriteľov a majú právo vetovať návrh. |
| --- | --- |

10)

Tzv. oddelení veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, a to napríklad záložným právom, majú privilegované postavenie v hlasovaní o návrhu spoločnosti v úpadku na vyrovnanie. Podľa zákona o konkurze, na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov. Oddelení veritelia hlasujú zvlášť v prvej skupine veriteľov a majú právo vetovať návrh.

| 11) | Z dostupných informácií vyplýva, že keď vyrovnanie nadobudne právoplatnosť, nasleduje realizačná fáza, v ktorej dlžník musí zaplatiť časť dlhu tak, ako sa dohodol s veriteľmi, a prípadní verejní veritelia musia podniknúť ďalšie procesné kroky na uskutočnenie odpisov. |
| --- | --- |

11)

Z dostupných informácií vyplýva, že keď vyrovnanie nadobudne právoplatnosť, nasleduje realizačná fáza, v ktorej dlžník musí zaplatiť časť dlhu tak, ako sa dohodol s veriteľmi, a prípadní verejní veritelia musia podniknúť ďalšie procesné kroky na uskutočnenie odpisov.

| 12) | Tak isto sa ukazuje, že spoločnosť musí v návrhu na vyrovnanie opísať opatrenia určené na jej reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania jej činnosti po vyrovnaní. |
| --- | --- |

12)

Tak isto sa ukazuje, že spoločnosť musí v návrhu na vyrovnanie opísať opatrenia určené na jej reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania jej činnosti po vyrovnaní.

| 13) | Dostupné informácie naznačujú, že oddelení veritelia majú privilegované postavenie aj v konkurznom konaní. Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne. |
| --- | --- |

13)

Dostupné informácie naznačujú, že oddelení veritelia majú privilegované postavenie aj v konkurznom konaní. Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne.

| 14) | Podľa zákona č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len »zákon o správe daní«) má spoločnosť možnosť požiadať daňové orgány o odklad platenia daní. Na odloženú sumu sa účtuje úrok a odložený dlh musí byť zabezpečený. |
| --- | --- |

14)

Podľa zákona č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len »zákon o správe daní«) má spoločnosť možnosť požiadať daňové orgány o odklad platenia daní. Na odloženú sumu sa účtuje úrok a odložený dlh musí byť zabezpečený.

| 15) | Zákon o správe daní upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo podniku ako celku. |
| --- | --- |

15)

Zákon o správe daní upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo podniku ako celku.

3.   Sporné opatrenie

| 16) | Frucona v roku 2003 využila inštitút odkladu platenia spotrebnej dane z alkoholu v zmysle zákona o správe daní. |
| --- | --- |

16)

Frucona v roku 2003 využila inštitút odkladu platenia spotrebnej dane z alkoholu v zmysle zákona o správe daní.

| 17) | Podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi odsúhlasil daňový úrad rôznymi správnymi rozhodnutiami odklad platby dane splatnej mesačne za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003. Celkový odložený dlh predstavoval 477 015 759 Sk (11 miliónov EUR). Pred odsúhlasením odkladu týchto platieb daňový úrad v súlade so zákonom zabezpečil každú zo svojich pohľadávok záložným právom v celkovej výške 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR). |
| --- | --- |

17)

Podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi odsúhlasil daňový úrad rôznymi správnymi rozhodnutiami odklad platby dane splatnej mesačne za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003. Celkový odložený dlh predstavoval 477 015 759 Sk (11 miliónov EUR). Pred odsúhlasením odkladu týchto platieb daňový úrad v súlade so zákonom zabezpečil každú zo svojich pohľadávok záložným právom v celkovej výške 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR).

| 18) | Keď Frucona nezaplatila spotrebnú daň za mesiac január 2004 splatnú 25. februára 2004, prišla v dôsledku toho o licenciu na výrobu a spracovanie liehu. |
| --- | --- |

18)

Keď Frucona nezaplatila spotrebnú daň za mesiac január 2004 splatnú 25. februára 2004, prišla v dôsledku toho o licenciu na výrobu a spracovanie liehu.

| 19) | Frucona 8. marca 2004 podala na príslušný krajský súd návrh na vyrovnanie. Krajský súd povolil vyrovnacie konanie uznesením z 29. apríla 2004, keďže všetky potrebné právne požiadavky boli splnené. Veritelia hlasovali v prospech návrhu na vyrovnanie predloženého Fruconou na pojednávaní dňa 9. júla 2004. Vyrovnanie bolo potvrdené 14. júla 2004 uznesením dohliadajúceho krajského súdu. |
| --- | --- |

19)

Frucona 8. marca 2004 podala na príslušný krajský súd návrh na vyrovnanie. Krajský súd povolil vyrovnacie konanie uznesením z 29. apríla 2004, keďže všetky potrebné právne požiadavky boli splnené. Veritelia hlasovali v prospech návrhu na vyrovnanie predloženého Fruconou na pojednávaní dňa 9. júla 2004. Vyrovnanie bolo potvrdené 14. júla 2004 uznesením dohliadajúceho krajského súdu.

| 20) | Daňový úrad napadol toto potvrdzujúce uznesenie súdu. Najvyšší súd uznesením z 25. októbra 2004 rozhodol, že odvolanie nebolo prípustné, a vyhlásil, že uznesenie súdu potvrdzujúce vyrovnanie sa stalo právoplatným a vykonateľným 23. júla 2004.
  Veritelia sa s Fruconou dohodli na tomto vyrovnaní: 35 % dlhu splatí Frucona do jedného mesiaca od nadobudnutia právoplatnosti vyrovnania a zvyšných 65 % dlhu jej veritelia odpustia. Všetci veritelia boli teda uspokojení za rovnakých podmienok. Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním 416 515 900 Sk (10,6 miliónov EUR). Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
  Tab. 2: Stav dlhov Frucony Košice pred a po vyrovnacom konaní [v Sk]









  Veriteľ | Dlh pred vyrovnaním | Dlh po vyrovnaní (2) | Odpísaná suma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Verejný | Daňový úrad | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Súkromný | Tetra Pak, a. s. | [...] (2) | [...] | [...] |
| MTM-obaly, s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| Merkant družstvo | [...] | [...] | [...] |
| Vetropack, s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| SPOLU | | 644 591 511 | 225 607 029 | 418 984 482 |

20)

Daňový úrad napadol toto potvrdzujúce uznesenie súdu. Najvyšší súd uznesením z 25. októbra 2004 rozhodol, že odvolanie nebolo prípustné, a vyhlásil, že uznesenie súdu potvrdzujúce vyrovnanie sa stalo právoplatným a vykonateľným 23. júla 2004.

Veritelia sa s Fruconou dohodli na tomto vyrovnaní: 35 % dlhu splatí Frucona do jedného mesiaca od nadobudnutia právoplatnosti vyrovnania a zvyšných 65 % dlhu jej veritelia odpustia. Všetci veritelia boli teda uspokojení za rovnakých podmienok. Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním 416 515 900 Sk (10,6 miliónov EUR). Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

Tab. 2: Stav dlhov Frucony Košice pred a po vyrovnacom konaní [v Sk]

Veriteľ

Dlh pred vyrovnaním

Dlh po vyrovnaní (2)

Odpísaná suma

Verejný

Daňový úrad

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Súkromný

Tetra Pak, a. s.

[...] (2)

[...]

[...]

MTM-obaly, s.r.o.

[...]

[...]

[...]

Merkant družstvo

[...]

[...]

[...]

Vetropack, s.r.o.

[...]

[...]

[...]

SPOLU

644 591 511

225 607 029

418 984 482

| 21) | Vo vyrovnacom konaní vystupoval daňový úrad ako oddelený veriteľ a ako taký hlasoval v prospech vyrovnania zvlášť. Daňový úrad mal privilegované postavenie vďaka skutočnosti, že jeho pohľadávky boli zabezpečené v súvislosti s odkladom daňového dlhu Frucony v roku 2003 (pozri odsek 17). Všetci ostatní veritelia hlasovali v prospech navrhovaného vyrovnania. Ich pohľadávky boli bežné obchodné pohľadávky nezabezpečené žiadnym spôsobom. |
| --- | --- |

21)

Vo vyrovnacom konaní vystupoval daňový úrad ako oddelený veriteľ a ako taký hlasoval v prospech vyrovnania zvlášť. Daňový úrad mal privilegované postavenie vďaka skutočnosti, že jeho pohľadávky boli zabezpečené v súvislosti s odkladom daňového dlhu Frucony v roku 2003 (pozri odsek 17). Všetci ostatní veritelia hlasovali v prospech navrhovaného vyrovnania. Ich pohľadávky boli bežné obchodné pohľadávky nezabezpečené žiadnym spôsobom.

| 22) | Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie v súlade s požiadavkami zákona o konkurze opísala reorganizačné opatrenia týkajúce sa výroby, distribúcie a personálu (vrátane prepúšťania). V organizačnej a personálnej oblasti Frucona plánovala nasledujúce opatrenia: vytvorenie univerzálnej výrobnej skupiny pre všetky výrobné činnosti, reorganizácia svojich dopravných zariadení vylúčením vozidiel s najnižšou zostatkovou hodnotou a reorganizácia obchodných činností. Tieto opatrenia malo sprevádzať prepustenie [do 50] (3) zamestnancov od marca do mája 2004. Ďalších 50 zamestnancov malo v tomto období pracovať na 60 %. |
| --- | --- |

22)

Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie v súlade s požiadavkami zákona o konkurze opísala reorganizačné opatrenia týkajúce sa výroby, distribúcie a personálu (vrátane prepúšťania). V organizačnej a personálnej oblasti Frucona plánovala nasledujúce opatrenia: vytvorenie univerzálnej výrobnej skupiny pre všetky výrobné činnosti, reorganizácia svojich dopravných zariadení vylúčením vozidiel s najnižšou zostatkovou hodnotou a reorganizácia obchodných činností. Tieto opatrenia malo sprevádzať prepustenie [do 50] (3) zamestnancov od marca do mája 2004. Ďalších 50 zamestnancov malo v tomto období pracovať na 60 %.

| 23) | Vo výrobnej a technickej oblasti sa v návrhu Frucony uvádzalo, že keďže spoločnosť prišla o licenciu na výrobu liehu, príslušné výrobné zariadenia sa od apríla 2004 prenajmú. Spoločnosť plánuje znížiť resp. zrušiť výrobu niektorých nerentabilných nealkoholických nápojov a akémukoľvek zavedeniu nového produktu v tejto kategórii bude predchádzať analýza ziskovosti tejto výroby. |
| --- | --- |

23)

Vo výrobnej a technickej oblasti sa v návrhu Frucony uvádzalo, že keďže spoločnosť prišla o licenciu na výrobu liehu, príslušné výrobné zariadenia sa od apríla 2004 prenajmú. Spoločnosť plánuje znížiť resp. zrušiť výrobu niektorých nerentabilných nealkoholických nápojov a akémukoľvek zavedeniu nového produktu v tejto kategórii bude predchádzať analýza ziskovosti tejto výroby.

| 24) | Frucona navyše spomína nasledujúce opatrenia: reštrukturalizácia nákladov, ktorá by mala vyplývať z nižších výrobných nákladov po zrušení výroby liehu a zo zrušenia časti vlastnej dopravy spoločnosti; predaj starého zariadenia do šrotu. Frucona plánovala predať aj administratívnu budovu, obchod a rekreačné zariadenie za 8 miliónov Sk (200 000 EUR) a spomenula možnosť predať alebo prenajať zariadenie na výrobu octu. |
| --- | --- |

24)

Frucona navyše spomína nasledujúce opatrenia: reštrukturalizácia nákladov, ktorá by mala vyplývať z nižších výrobných nákladov po zrušení výroby liehu a zo zrušenia časti vlastnej dopravy spoločnosti; predaj starého zariadenia do šrotu. Frucona plánovala predať aj administratívnu budovu, obchod a rekreačné zariadenie za 8 miliónov Sk (200 000 EUR) a spomenula možnosť predať alebo prenajať zariadenie na výrobu octu.

| 25) | Frucona plánovala intenzívny predaj svojich zásob hotových produktov (4). |
| --- | --- |

25)

Frucona plánovala intenzívny predaj svojich zásob hotových produktov (4).

| 26) | Podľa návrhu na vyrovnanie mala Frucona dostať od súkromnej banky pôžičku na financovanie časti dlhu, ktorý navrhla splatiť veriteľom vo vyrovnacom konaní. Celková výška vlastných prostriedkov spoločnosti na financovanie vyrovnania predstavovala 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR). |
| --- | --- |

26)

Podľa návrhu na vyrovnanie mala Frucona dostať od súkromnej banky pôžičku na financovanie časti dlhu, ktorý navrhla splatiť veriteľom vo vyrovnacom konaní. Celková výška vlastných prostriedkov spoločnosti na financovanie vyrovnania predstavovala 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR).

III.   ARGUMENTY STRÁN

1.   Sťažovateľ

| 27) | Sťažovateľ tvrdí, že správanie daňového úradu v tomto prípade, mimo i v rámci vyrovnacieho konania, nezodpovedá správaniu súkromného veriteľa, a preto odpis daňovej pohľadávky predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je kompatibilná so spoločným trhom, a to ani ako pomoc na záchranu, ani ako pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

27)

Sťažovateľ tvrdí, že správanie daňového úradu v tomto prípade, mimo i v rámci vyrovnacieho konania, nezodpovedá správaniu súkromného veriteľa, a preto odpis daňovej pohľadávky predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je kompatibilná so spoločným trhom, a to ani ako pomoc na záchranu, ani ako pomoc na reštrukturalizáciu.

| 28) | Sťažovateľ informoval Komisiu o rôznych právnych nástrojoch, ktoré podľa jeho názoru mohol daňový úrad využiť s cieľom dosiahnuť čo najvyššie uspokojenie svojich pohľadávok, ale tak neurobil. Sťažovateľ tvrdí, že predtým ako Frucona navrhla vyrovnanie, daňový úrad mohol začať konkurzné konanie, v ktorom by boli jeho pohľadávky uspokojené osobitne a prednostne z predaja zabezpečených aktív (privilégium oddeleného veriteľa). Alternatívne mohol daňový úrad začať daňové exekučné konanie, ktoré by mu umožnilo predať aktíva Frucony. |
| --- | --- |

28)

Sťažovateľ informoval Komisiu o rôznych právnych nástrojoch, ktoré podľa jeho názoru mohol daňový úrad využiť s cieľom dosiahnuť čo najvyššie uspokojenie svojich pohľadávok, ale tak neurobil. Sťažovateľ tvrdí, že predtým ako Frucona navrhla vyrovnanie, daňový úrad mohol začať konkurzné konanie, v ktorom by boli jeho pohľadávky uspokojené osobitne a prednostne z predaja zabezpečených aktív (privilégium oddeleného veriteľa). Alternatívne mohol daňový úrad začať daňové exekučné konanie, ktoré by mu umožnilo predať aktíva Frucony.

| 29) | Okrem toho mohol daňový úrad podľa sťažovateľa odmietnuť navrhované vyrovnanie. Keďže mal právo samostatného hlasu, jeho postavenie bolo teda rozhodujúce. Ak by daňový úrad nesúhlasil s návrhom Frucony, vyrovnacie konanie by sa ukončilo a daňový úrad by mohol iniciovať konkurz alebo daňovú exekúciu. |
| --- | --- |

29)

Okrem toho mohol daňový úrad podľa sťažovateľa odmietnuť navrhované vyrovnanie. Keďže mal právo samostatného hlasu, jeho postavenie bolo teda rozhodujúce. Ak by daňový úrad nesúhlasil s návrhom Frucony, vyrovnacie konanie by sa ukončilo a daňový úrad by mohol iniciovať konkurz alebo daňovú exekúciu.

2.   Slovenské orgány

| 30) | Slovensko nepopiera, že sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc, a žiada jeho schválenie ako pomoc na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach. |
| --- | --- |

30)

Slovensko nepopiera, že sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc, a žiada jeho schválenie ako pomoc na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach.

| 31) | Slovenské orgány však objasnili, že daňový úrad podnikol úvodné procesné kroky podľa zákona o správe daní s cieľom začať daňové exekučné konanie. Podanie návrhu na vyrovnanie na krajský súd 8. marca 2004 však začatiu exekučného konania zabránilo. |
| --- | --- |

31)

Slovenské orgány však objasnili, že daňový úrad podnikol úvodné procesné kroky podľa zákona o správe daní s cieľom začať daňové exekučné konanie. Podanie návrhu na vyrovnanie na krajský súd 8. marca 2004 však začatiu exekučného konania zabránilo.

IV.   HODNOTENIE

1.   Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| 32) | Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyhlasuje akúkoľvek pomoc poskytnutú členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov za nezlúčiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

32)

Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyhlasuje akúkoľvek pomoc poskytnutú členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov za nezlúčiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| 33) | Odpis verejného dlhu predstavuje použitie štátnych prostriedkov. Spoločnosť je činná hlavne v oblasti výroby nápojov, v ktorej sa medzi členskými štátmi obchoduje. |
| --- | --- |

33)

Odpis verejného dlhu predstavuje použitie štátnych prostriedkov. Spoločnosť je činná hlavne v oblasti výroby nápojov, v ktorej sa medzi členskými štátmi obchoduje.

| 34) | Zostáva určiť, či sporné opatrenie narúša hospodársku súťaž tým, že príjemcovi poskytuje podporu, ktorú by na súkromnom trhu nedostal. Inými slovami, Komisia musí určiť, či sa štát vo vyrovnacom konaní správal ako súkromný veriteľ. |
| --- | --- |

34)

Zostáva určiť, či sporné opatrenie narúša hospodársku súťaž tým, že príjemcovi poskytuje podporu, ktorú by na súkromnom trhu nedostal. Inými slovami, Komisia musí určiť, či sa štát vo vyrovnacom konaní správal ako súkromný veriteľ.

| 35) | V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že Slovensko nepopiera, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

35)

V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že Slovensko nepopiera, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

| 36) | Z dostupných informácií je jasné, že predmetné vyrovnanie obsahuje rovnaké podmienky vyrovnania pre súkromných veriteľov i daňový úrad: 35 % pohľadávok sa má splatiť veriteľom do jedného mesiaca a 65 % pohľadávok sa odpíše. |
| --- | --- |

36)

Z dostupných informácií je jasné, že predmetné vyrovnanie obsahuje rovnaké podmienky vyrovnania pre súkromných veriteľov i daňový úrad: 35 % pohľadávok sa má splatiť veriteľom do jedného mesiaca a 65 % pohľadávok sa odpíše.

| 37) | Zdá sa však, že právna situácia daňového úradu a ostatných veriteľov nebola rovnaká. Po prvé, daňový úrad mal na rozdiel od súkromných veriteľov právo na vlastný návrh začať špeciálne daňové exekučné konanie, a tým uspokojiť svoje pohľadávky v maximálnom rozsahu prostredníctvom, napríklad, predaja nehnuteľnosti, strojného zariadenia, alebo predaja podniku ako celku. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že hodnota zabezpečených aktív predstavovala 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR), pričom daňový úrad vyrovnal svoje pohľadávky vo výške 224 277 841 Sk (5,6 milióna EUR). |
| --- | --- |

37)

Zdá sa však, že právna situácia daňového úradu a ostatných veriteľov nebola rovnaká. Po prvé, daňový úrad mal na rozdiel od súkromných veriteľov právo na vlastný návrh začať špeciálne daňové exekučné konanie, a tým uspokojiť svoje pohľadávky v maximálnom rozsahu prostredníctvom, napríklad, predaja nehnuteľnosti, strojného zariadenia, alebo predaja podniku ako celku. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že hodnota zabezpečených aktív predstavovala 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR), pričom daňový úrad vyrovnal svoje pohľadávky vo výške 224 277 841 Sk (5,6 milióna EUR).

| 38) | Po druhé, pohľadávky daňového úradu za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003 boli zabezpečené záložným právom na aktívach Frucony vytvoreným v súvislosti s odkladom platby dlhu Frucony na toto obdobie. Výnos z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa použil výlučne na splatenie pohľadávok daňového úradu ako jediného oddeleného veriteľa. Pohľadávky daňového úradu nepokryté v prvej skupine by sa zaplatili spolu s pohľadávkami súkromných veriteľov z toho, čo by zostalo z aktív spoločnosti po predaji zabezpečených aktív. Veritelia v druhej skupine sú uspokojení pomerne. V tejto súvislosti Komisia pozoruje, že zatiaľ čo pohľadávky daňového úradu predstavovali 640 miliónov Sk (16 miliónov EUR), súhrn pohľadávok štyroch súkromných veriteľov predstavoval 3,8 milióna Sk (95 000 EUR), čo zodpovedá 0,6 % celkových pohľadávok. Vzhľadom na tento pomer sa zdá, že keďže výnosy z ďalšieho predaja by sa rozdelili pomerne, daňový úrad by profitoval najviac aj v druhej skupine. Uspokojenie súkromných veriteľov v druhej skupine by bolo minimálne. |
| --- | --- |

38)

Po druhé, pohľadávky daňového úradu za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003 boli zabezpečené záložným právom na aktívach Frucony vytvoreným v súvislosti s odkladom platby dlhu Frucony na toto obdobie. Výnos z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa použil výlučne na splatenie pohľadávok daňového úradu ako jediného oddeleného veriteľa. Pohľadávky daňového úradu nepokryté v prvej skupine by sa zaplatili spolu s pohľadávkami súkromných veriteľov z toho, čo by zostalo z aktív spoločnosti po predaji zabezpečených aktív. Veritelia v druhej skupine sú uspokojení pomerne. V tejto súvislosti Komisia pozoruje, že zatiaľ čo pohľadávky daňového úradu predstavovali 640 miliónov Sk (16 miliónov EUR), súhrn pohľadávok štyroch súkromných veriteľov predstavoval 3,8 milióna Sk (95 000 EUR), čo zodpovedá 0,6 % celkových pohľadávok. Vzhľadom na tento pomer sa zdá, že keďže výnosy z ďalšieho predaja by sa rozdelili pomerne, daňový úrad by profitoval najviac aj v druhej skupine. Uspokojenie súkromných veriteľov v druhej skupine by bolo minimálne.

| 39) | Po tretie, daňový úrad po začatí vyrovnacieho konania mohol zabrániť vyrovnaniu odmietnutím hlasovať v jeho prospech. |
| --- | --- |

39)

Po tretie, daňový úrad po začatí vyrovnacieho konania mohol zabrániť vyrovnaniu odmietnutím hlasovať v jeho prospech.

| 40) | Z uvedeného sa zdá, že zatiaľ čo súkromní veritelia mali záujem hlasovať pre navrhované vyrovnanie, lebo im zabezpečovalo vyšší výnos (pokrytie 35 % ich pohľadávok), daňový úrad by dosiahol vyšší výnos, ak by použil konkurzné konanie alebo daňovú exekúciu. |
| --- | --- |

40)

Z uvedeného sa zdá, že zatiaľ čo súkromní veritelia mali záujem hlasovať pre navrhované vyrovnanie, lebo im zabezpečovalo vyšší výnos (pokrytie 35 % ich pohľadávok), daňový úrad by dosiahol vyšší výnos, ak by použil konkurzné konanie alebo daňovú exekúciu.

| 41) | Na základe informácií dostupných v tomto štádiu Komisia pochybuje, že daňový úrad konal ako súkromný veriteľ. Komisia preto pochybuje, že sporné opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž, a to udelením výhody, ktorú by Frucona nemohla získať na trhu. |
| --- | --- |

41)

Na základe informácií dostupných v tomto štádiu Komisia pochybuje, že daňový úrad konal ako súkromný veriteľ. Komisia preto pochybuje, že sporné opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž, a to udelením výhody, ktorú by Frucona nemohla získať na trhu.

2.   Výnimka podľa článku 87 ods. 2 a ods. 3 Zmluvy o ES

| 42) | Primárnym cieľom sporného opatrenia je pomôcť spoločnosti v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky. |
| --- | --- |

42)

Primárnym cieľom sporného opatrenia je pomôcť spoločnosti v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky.

| 43) | Vzhľadom na výrobné portfólio príjemcu Komisia hodnotila, či sa v tomto prípade uplatňujú špeciálne pravidlá vzťahujúce sa na sektor poľnohospodárstva. Po porovnaní obratu spoločnosti za roky 2002 – 2004 v rôznych segmentoch jej výrobného sortimentu (pozri tab. 1) Komisia došla k záveru, že väčšina produktov Frucony nie sú produkty spadajúce pod prílohu I Zmluvy o ES. Preto sa uplatňujú všeobecné pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

43)

Vzhľadom na výrobné portfólio príjemcu Komisia hodnotila, či sa v tomto prípade uplatňujú špeciálne pravidlá vzťahujúce sa na sektor poľnohospodárstva. Po porovnaní obratu spoločnosti za roky 2002 – 2004 v rôznych segmentoch jej výrobného sortimentu (pozri tab. 1) Komisia došla k záveru, že väčšina produktov Frucony nie sú produkty spadajúce pod prílohu I Zmluvy o ES. Preto sa uplatňujú všeobecné pravidlá štátnej pomoci.

| 44) | Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti upravuje usmernením Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (5) (ďalej len »nové usmernenie«), ktoré nahrádza predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (6) (ďalej len »usmernenie z roku 1999«). |
| --- | --- |

44)

Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti upravuje usmernením Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (5) (ďalej len »nové usmernenie«), ktoré nahrádza predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (6) (ďalej len »usmernenie z roku 1999«).

| 45) | Prechodné ustanovenia nového usmernenia stanovujú, že nové usmernenie sa uplatňuje na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je niektorá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104, prvý pododsek). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernenia platného v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104, druhý pododsek). |
| --- | --- |

45)

Prechodné ustanovenia nového usmernenia stanovujú, že nové usmernenie sa uplatňuje na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je niektorá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104, prvý pododsek). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernenia platného v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104, druhý pododsek).

| 46) | Komisia poznamenáva, že schválenie vyrovnania daňovým úradom nadobudlo právoplatnosť 23. júla 2004 (7). Pomoc bola teda nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Preto sa uplatňuje usmernenie z roku 1999, ktoré platilo v čase poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

46)

Komisia poznamenáva, že schválenie vyrovnania daňovým úradom nadobudlo právoplatnosť 23. júla 2004 (7). Pomoc bola teda nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Preto sa uplatňuje usmernenie z roku 1999, ktoré platilo v čase poskytnutia pomoci.

2.1.   Oprávnenosť podniku

| 47) | Podľa bodu 5 písm. c) usmernenia z roku 1999 sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa domáceho práva spĺňa kritériá na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

47)

Podľa bodu 5 písm. c) usmernenia z roku 1999 sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa domáceho práva spĺňa kritériá na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti.

| 48) | Frucona bola predmetom vyrovnacieho konania, ktoré je prístupné platobne neschopným spoločnostiam v súlade s definíciou zákona o konkurze. Frucona je preto oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

48)

Frucona bola predmetom vyrovnacieho konania, ktoré je prístupné platobne neschopným spoločnostiam v súlade s definíciou zákona o konkurze. Frucona je preto oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu.

2.2.   Pomoc na záchranu

| 49) | Pomoc na záchranu je svojím charakterom dočasná pomoc, ktorá by mala umožniť udržať podnik v ťažkostiach nad vodou na čas potrebný na vypracovanie plánu reštrukturalizácie alebo likvidácie. Tato pomoc pozostáva z podpory likvidity vo forme úverových záruk alebo pôžičiek (bod 23 písm. a) usmernenia z roku 1999). Komisia poznamenáva, že sporným opatrením je v tomto prípade odpísanie dlhu, čo zodpovedá nenávratnému grantu. |
| --- | --- |

49)

Pomoc na záchranu je svojím charakterom dočasná pomoc, ktorá by mala umožniť udržať podnik v ťažkostiach nad vodou na čas potrebný na vypracovanie plánu reštrukturalizácie alebo likvidácie. Tato pomoc pozostáva z podpory likvidity vo forme úverových záruk alebo pôžičiek (bod 23 písm. a) usmernenia z roku 1999). Komisia poznamenáva, že sporným opatrením je v tomto prípade odpísanie dlhu, čo zodpovedá nenávratnému grantu.

| 50) | Podľa bodu 23 písm. d) sa k pomoci musí najneskôr šesť mesiacov od povolenia opatrenia na záchranu priložiť plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo dôkaz, že celá pomoc bola splatená. |
| --- | --- |

50)

Podľa bodu 23 písm. d) sa k pomoci musí najneskôr šesť mesiacov od povolenia opatrenia na záchranu priložiť plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo dôkaz, že celá pomoc bola splatená.

| 51) | Komisia poznamenáva, že Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie adresovanom krajskému súdu opísala niektoré opatrenia, ktoré plánuje vykonať na svoju reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania svojej činnosti po vyrovnaní. Tieto opatrenia sú opísané v odseku 23 a nasl. |
| --- | --- |

51)

Komisia poznamenáva, že Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie adresovanom krajskému súdu opísala niektoré opatrenia, ktoré plánuje vykonať na svoju reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania svojej činnosti po vyrovnaní. Tieto opatrenia sú opísané v odseku 23 a nasl.

| 52) | Komisia má pochybnosti, či tieto opatrenia možno pokladať za plán reštrukturalizácie, a to z nižšie uvedených dôvodov. |
| --- | --- |

52)

Komisia má pochybnosti, či tieto opatrenia možno pokladať za plán reštrukturalizácie, a to z nižšie uvedených dôvodov.

| 53) | Na základe uvedeného Komisia pochybuje, či sporné opatrenie je zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu. |
| --- | --- |

53)

Na základe uvedeného Komisia pochybuje, či sporné opatrenie je zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu.

2.3.   Pomoc na reštrukturalizáciu

Životaschopný plán reštrukturalizácie

| 54) | Ako je uvedené vyššie, Frucona by bola oprávnená aj na pomoc na reštrukturalizáciu. Podľa bodu 31 usmernenia z roku 1999 je takáto pomoc podmienená realizáciou plánu reštrukturalizácie, ktorý Komisia musí schváliť v prípade všetkých opatrení individuálnej pomoci. |
| --- | --- |

54)

Ako je uvedené vyššie, Frucona by bola oprávnená aj na pomoc na reštrukturalizáciu. Podľa bodu 31 usmernenia z roku 1999 je takáto pomoc podmienená realizáciou plánu reštrukturalizácie, ktorý Komisia musí schváliť v prípade všetkých opatrení individuálnej pomoci.

| 55) | Zdá sa, že opis reorganizačných opatrení je zákonnou požiadavkou pre začatie vyrovnacieho konania súdom. Komisia má však pochybnosti, či schválenie vyrovnania daňovým úradom bolo podmienené realizáciou opatrení navrhovaných Fruconou. Inými slovami, nič v spise nenaznačuje existenciu príčinného spojenia medzi poskytnutím pomoci daňovým úradom a opatreniami navrhovanými príjemcom. |
| --- | --- |

55)

Zdá sa, že opis reorganizačných opatrení je zákonnou požiadavkou pre začatie vyrovnacieho konania súdom. Komisia má však pochybnosti, či schválenie vyrovnania daňovým úradom bolo podmienené realizáciou opatrení navrhovaných Fruconou. Inými slovami, nič v spise nenaznačuje existenciu príčinného spojenia medzi poskytnutím pomoci daňovým úradom a opatreniami navrhovanými príjemcom.

| 56) | Navyše sú navrhované opatrenia formulované len veľmi všeobecne a žiadnym spôsobom neanalyzujú okolnosti, ktoré doviedli spoločnosť do ťažkostí, ani finančnú situáciu spoločnosti a jej finančné perspektívy. Niektoré opatrenia nie sú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, lebo súvisia len s tým, že spoločnosť musela po strate potrebnej výrobnej licencie prestať vyrábať lieh a súvisiace produkty (predaj zásob, prenájom výrobných zariadení tretej osobe). Iné opatrenia predstavujú skôr činnosti súvisiace s normálnym chodom podniku než racionalizačné opatrenia (predaj starého zariadenia). Štrukturálne opatrenia ako predaj nehnuteľností alebo ukončenie niektorých neziskových činností sú opísané len veľmi stručne, bez akéhokoľvek náznaku časového harmonogramu. |
| --- | --- |

56)

Navyše sú navrhované opatrenia formulované len veľmi všeobecne a žiadnym spôsobom neanalyzujú okolnosti, ktoré doviedli spoločnosť do ťažkostí, ani finančnú situáciu spoločnosti a jej finančné perspektívy. Niektoré opatrenia nie sú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, lebo súvisia len s tým, že spoločnosť musela po strate potrebnej výrobnej licencie prestať vyrábať lieh a súvisiace produkty (predaj zásob, prenájom výrobných zariadení tretej osobe). Iné opatrenia predstavujú skôr činnosti súvisiace s normálnym chodom podniku než racionalizačné opatrenia (predaj starého zariadenia). Štrukturálne opatrenia ako predaj nehnuteľností alebo ukončenie niektorých neziskových činností sú opísané len veľmi stručne, bez akéhokoľvek náznaku časového harmonogramu.

| 57) | Slovenské orgány netvrdia, že tieto opatrenia predstavujú plán reštrukturalizácie. Listom z 20. októbra 2004 informoval daňový úrad Fruconu, že daňový odpis sa pokladá za formu štátnej pomoci, a požiadal Fruconu o predloženie »investičného projektu«. Frucona odmietla poskytnúť taký plán s odôvodnením, že požiadala o vyrovnanie so svojimi veriteľmi a nie o štátnu pomoc. Je preto sporné, že daňový úrad v čase, keď súhlasil s navrhovaným vyrovnaním (9. júla 2004), pokladal opatrenia navrhnuté Fruconou za plán reštrukturalizácie, ktorého realizácia by bola nevyhnutnou podmienkou poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

57)

Slovenské orgány netvrdia, že tieto opatrenia predstavujú plán reštrukturalizácie. Listom z 20. októbra 2004 informoval daňový úrad Fruconu, že daňový odpis sa pokladá za formu štátnej pomoci, a požiadal Fruconu o predloženie »investičného projektu«. Frucona odmietla poskytnúť taký plán s odôvodnením, že požiadala o vyrovnanie so svojimi veriteľmi a nie o štátnu pomoc. Je preto sporné, že daňový úrad v čase, keď súhlasil s navrhovaným vyrovnaním (9. júla 2004), pokladal opatrenia navrhnuté Fruconou za plán reštrukturalizácie, ktorého realizácia by bola nevyhnutnou podmienkou poskytnutia pomoci.

| 58) | Podľa bodu 11 usmernenia z roku 1999 finančná reštrukturalizácia musí zvyčajne sprevádzať fyzickú reštrukturalizáciu. Reštrukturalizácia sa však nemôže obmedzovať na úhradu dlhu alebo pokrytie minulých strát. Jediným konkrétnym opatrením, ktoré Frucona navrhuje, je reštrukturalizácia dlhu. |
| --- | --- |

58)

Podľa bodu 11 usmernenia z roku 1999 finančná reštrukturalizácia musí zvyčajne sprevádzať fyzickú reštrukturalizáciu. Reštrukturalizácia sa však nemôže obmedzovať na úhradu dlhu alebo pokrytie minulých strát. Jediným konkrétnym opatrením, ktoré Frucona navrhuje, je reštrukturalizácia dlhu.

| 59) | Komisia pochybuje, že opatrenia opísané v návrhu Frucony na vyrovnanie predstavujú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, ktoré v primeranej lehote a na základe reálnych predpokladov týkajúcich sa budúcich prevádzkových podmienok povedú k dlhodobej životaschopnosti spoločnosti. |
| --- | --- |

59)

Komisia pochybuje, že opatrenia opísané v návrhu Frucony na vyrovnanie predstavujú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, ktoré v primeranej lehote a na základe reálnych predpokladov týkajúcich sa budúcich prevádzkových podmienok povedú k dlhodobej životaschopnosti spoločnosti.

Pomoc obmedzená na minimum

| 60) | Podľa bodu 40 usmernení z roku 1999 musí byť výška a intenzita pomoci prísne obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie plánovanej reštrukturalizácie. Od príjemcov sa očakáva značný príspevok na reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

60)

Podľa bodu 40 usmernení z roku 1999 musí byť výška a intenzita pomoci prísne obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie plánovanej reštrukturalizácie. Od príjemcov sa očakáva značný príspevok na reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov.

| 61) | Keďže Komisia nemá žiadne iné informácie, je toho názoru, že celkové náklady na reštrukturalizáciu predstavujú 644 591 511 Sk (16 miliónov EUR), čo je celková suma dlhu Frucony. Komisia poznamenáva, že Frucona navrhuje pokryť 35 % svojho dlhu, čo činí 225 607 029 Sk (5,6 milióna EUR), z vlastných prostriedkov a z pôžičky od súkromnej banky, spolu vo výške 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR). Rozdiel medzi potrebami a vlastnými prostriedkami financovania budú musieť slovenské orgány vysvetliť. |
| --- | --- |

61)

Keďže Komisia nemá žiadne iné informácie, je toho názoru, že celkové náklady na reštrukturalizáciu predstavujú 644 591 511 Sk (16 miliónov EUR), čo je celková suma dlhu Frucony. Komisia poznamenáva, že Frucona navrhuje pokryť 35 % svojho dlhu, čo činí 225 607 029 Sk (5,6 milióna EUR), z vlastných prostriedkov a z pôžičky od súkromnej banky, spolu vo výške 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR). Rozdiel medzi potrebami a vlastnými prostriedkami financovania budú musieť slovenské orgány vysvetliť.

| 62) | Komisia má pochybnosti, či je vlastný príspevok príjemcu na reštrukturalizačné náklady značný. |
| --- | --- |

62)

Komisia má pochybnosti, či je vlastný príspevok príjemcu na reštrukturalizačné náklady značný.

2.4.   Záver

| 63) | Na základe uvedeného a informácií dostupných v toto štádiu Komisia pochybuje, či je sporné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. Okrem toho sa zdá, že nie je možné uplatniť žiadnu inú výnimku predpokladanú Zmluvou o ES. |
| --- | --- |

63)

Na základe uvedeného a informácií dostupných v toto štádiu Komisia pochybuje, či je sporné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. Okrem toho sa zdá, že nie je možné uplatniť žiadnu inú výnimku predpokladanú Zmluvou o ES.

V.   ROZHODNUTIE

| 64) | Vzhľadom na uvedené sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci sporného opatrenia z dôvodu pochybností, či predstavuje štátnu pomoc, a ak áno, či je kompatibilné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

64)

Vzhľadom na uvedené sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci sporného opatrenia z dôvodu pochybností, či predstavuje štátnu pomoc, a ak áno, či je kompatibilné so spoločným trhom.

| 65) | Vzhľadom na uvedené dôvody Komisia v rámci konania stanoveného v článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES vyzýva Slovensko, aby v lehote jedného mesiaca odo dňa prijatia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré sú potrebné na zhodnotenie pomoci. Žiada tiež Vaše úrady, aby čo najrýchlejšie doručili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci. |
| --- | --- |

65)

Vzhľadom na uvedené dôvody Komisia v rámci konania stanoveného v článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES vyzýva Slovensko, aby v lehote jedného mesiaca odo dňa prijatia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré sú potrebné na zhodnotenie pomoci. Žiada tiež Vaše úrady, aby čo najrýchlejšie doručili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.

| 66) | Komisia pripomína Slovensku, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok a odkazuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že vo všetkých prípadoch protiprávnej pomoci môže byť táto od príjemcu vymáhaná. V tejto súvislosti Komisia žiada Slovensko, aby sa zdržalo výkonu ďalších procesných krokov, ktoré by boli právne potrebné podľa vnútroštátnych právnych predpisov na zrealizovanie odpisu (pozri odsek 11).” |
| --- | --- |

66)

Komisia pripomína Slovensku, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok a odkazuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že vo všetkých prípadoch protiprávnej pomoci môže byť táto od príjemcu vymáhaná. V tejto súvislosti Komisia žiada Slovensko, aby sa zdržalo výkonu ďalších procesných krokov, ktoré by boli právne potrebné podľa vnútroštátnych právnych predpisov na zrealizovanie odpisu (pozri odsek 11).”

---

(1)  Dôverná informácia.

1

(2)  Suma, ktorú je Frucona Košice povinná splatiť svojim veriteľom.

2

(3)  Dôverná informácia.

3

(4)  Vzhľadom na stratu licencie na výrobu liehu a nápojov na báze liehu a podľa informácií poskytnutých sťažovateľom sa tento predaj zrejme týkal hlavne liehu.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2.

6

(7)  Posledný dátum, kedy možno pomoc pokladať za poskytnutú. Možné sú aj iné skoršie dátumy (pozri odsek 19).

7

---

III Közlemények

Bizottság

| 22.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/53 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/53

---

Pályázati felhívások közvetett KTF-cselekvésekre „Az Európai Kutatási Térség integrálása és megerősítése” elnevezésű kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belül

Kiemelt témakör: „Fenntartható energiarendszerek”

A felhívás azonosítója: FP6-2005-Energy-4

(2005/C 233/12)

| 1. | Az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozását és az innovációt előmozdító hatodik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramjáról (2002–2006) szóló, 2002. június 27-i 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (1) összhangban a Tanács 2002. szeptember 30-án elfogadta az „Európai Kutatási Térség integrálása és megerősítése (2002–2006)” elnevezésű kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi programot (2) (a továbbiakban: egyedi program).
  Az egyedi program 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) 2002. december 9-én elfogadott egy munkaprogramot (3) (a továbbiakban: munkaprogram), amely részletesebben meghatározta az egyedi program céljait, tudományos és technológiai prioritásait, valamint a végrehajtás ütemezését.
  Az Európai Közösség hatodik keretprogramjának (2002–2006) végrehajtása tekintetében a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályokról szóló, 2002. december 16-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: részvételi szabályok) 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatokat a pályázati felhívásokban meghatározott feltételek szerint kell benyújtani. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozását és az innovációt előmozdító hatodik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramjáról (2002–2006) szóló, 2002. június 27-i 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (1) összhangban a Tanács 2002. szeptember 30-án elfogadta az „Európai Kutatási Térség integrálása és megerősítése (2002–2006)” elnevezésű kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi programot (2) (a továbbiakban: egyedi program).

Az egyedi program 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) 2002. december 9-én elfogadott egy munkaprogramot (3) (a továbbiakban: munkaprogram), amely részletesebben meghatározta az egyedi program céljait, tudományos és technológiai prioritásait, valamint a végrehajtás ütemezését.

Az Európai Közösség hatodik keretprogramjának (2002–2006) végrehajtása tekintetében a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályokról szóló, 2002. december 16-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: részvételi szabályok) 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatokat a pályázati felhívásokban meghatározott feltételek szerint kell benyújtani.

| 2. | A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló ezen pályázati felhívás (a továbbiakban: felhívás) ezt az általános részt és a mellékletben leírt különleges feltételeket foglalja magában. A melléklet nevezetesen a következőket tartalmazza: a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok benyújtásának határidejét, az elbírálás befejezésének valószínűsíthető időpontját, az indikatív költségvetést, az érintett eszközt és kutatási területet, a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási kritériumait, a résztvevők minimális számát és az esetlegesen alkalmazandó korlátozásokat. |
| --- | --- |

2.

A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló ezen pályázati felhívás (a továbbiakban: felhívás) ezt az általános részt és a mellékletben leírt különleges feltételeket foglalja magában. A melléklet nevezetesen a következőket tartalmazza: a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok benyújtásának határidejét, az elbírálás befejezésének valószínűsíthető időpontját, az indikatív költségvetést, az érintett eszközt és kutatási területet, a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási kritériumait, a résztvevők minimális számát és az esetlegesen alkalmazandó korlátozásokat.

| 3. | A részvételi szabályokban meghatározott feltételeknek eleget tevő azon természetes vagy jogi személyeket, akik nem tartoznak a részvételi szabályokban vagy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 114. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kizárással járó egyik eset hatálya alá sem (a továbbiakban: pályázók), felkérjük, hogy nyújtsák be a Bizottságnak a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló olyan pályázataikat, amelyek eleget tesznek a részvételi szabályokban és az érintett felhívásban foglalt feltételeknek.
  A pályázók részvételi feltételeinek teljesülése a közvetett KTF-cselekvés tárgyalásai keretén belül kerül ellenőrzésre. Ezt megelőzően azonban a pályázók aláírnak egy nyilatkozatot, amelyben kijelentik, hogy nem tartoznak a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében megadott egyik eset hatálya alá sem. Továbbá a Bizottság rendelkezésére bocsátják az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 173. cikkének (2) bekezdésében felsorolt információkat.
  Az Európai Közösség esélyegyenlőségi politikát fogadott el, és ennek alapján a nőket különösen ösztönzik arra, hogy nyújtsanak be pályázatokat közvetett KTF-cselekvésekre vagy vegyenek részt közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok benyújtásában. |
| --- | --- |

3.

A részvételi szabályokban meghatározott feltételeknek eleget tevő azon természetes vagy jogi személyeket, akik nem tartoznak a részvételi szabályokban vagy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 114. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kizárással járó egyik eset hatálya alá sem (a továbbiakban: pályázók), felkérjük, hogy nyújtsák be a Bizottságnak a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló olyan pályázataikat, amelyek eleget tesznek a részvételi szabályokban és az érintett felhívásban foglalt feltételeknek.

A pályázók részvételi feltételeinek teljesülése a közvetett KTF-cselekvés tárgyalásai keretén belül kerül ellenőrzésre. Ezt megelőzően azonban a pályázók aláírnak egy nyilatkozatot, amelyben kijelentik, hogy nem tartoznak a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében megadott egyik eset hatálya alá sem. Továbbá a Bizottság rendelkezésére bocsátják az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 173. cikkének (2) bekezdésében felsorolt információkat.

Az Európai Közösség esélyegyenlőségi politikát fogadott el, és ennek alapján a nőket különösen ösztönzik arra, hogy nyújtsanak be pályázatokat közvetett KTF-cselekvésekre vagy vegyenek részt közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok benyújtásában.

| 4. | A Bizottság a felhívásokkal kapcsolatban pályázati ismertetőt bocsát a pályázók rendelkezésére, amely a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok elkészítésére és benyújtására vonatkozó információkat tartalmazza. A Bizottság iránymutatásokat ad ki a pályázatok elbírálását és a kiválasztási eljárásokat illetően (7) is. Ezek az ismertetők és iránymutatások a munkaprogramhoz és a felhíváshoz kapcsolódó egyéb információkhoz hasonlóan a Bizottságtól szerezhetők be a következő címeken:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk |
| Directorate General RTD |
| B-1049 Brussels, Belgium |
| Internetcím: www.cordis.lu/fp6 |

4.

A Bizottság a felhívásokkal kapcsolatban pályázati ismertetőt bocsát a pályázók rendelkezésére, amely a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok elkészítésére és benyújtására vonatkozó információkat tartalmazza. A Bizottság iránymutatásokat ad ki a pályázatok elbírálását és a kiválasztási eljárásokat illetően (7) is. Ezek az ismertetők és iránymutatások a munkaprogramhoz és a felhíváshoz kapcsolódó egyéb információkhoz hasonlóan a Bizottságtól szerezhetők be a következő címeken:

European Commission

The FP6 Information Desk

Directorate General RTD

B-1049 Brussels, Belgium

Internetcím: www.cordis.lu/fp6

| 5. | A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok kizárólag elektronikus pályázat formájában nyújthatók be a webalapú elektronikus pályázatbenyújtási rendszeren keresztül (EPSS (8)). Kivételes esetekben azonban a koordinátor engedélyt kérhet a Bizottságtól a papíron történő benyújtásra a felhívás határidejének lejárta előtt. Ehhez az alábbi címre kell írni:





  European Commission |
| --- | --- |
| The Priority 6.1.ii Information Desk |
| Directorate General RTD |
| CDMA 5/186 |
| B-1049 Brüsszel |
| E-mail cím: rtd-energy@cec.eu.int |

5.

A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok kizárólag elektronikus pályázat formájában nyújthatók be a webalapú elektronikus pályázatbenyújtási rendszeren keresztül (EPSS (8)). Kivételes esetekben azonban a koordinátor engedélyt kérhet a Bizottságtól a papíron történő benyújtásra a felhívás határidejének lejárta előtt. Ehhez az alábbi címre kell írni:

European Commission

The Priority 6.1.ii Information Desk

Directorate General RTD

CDMA 5/186

B-1049 Brüsszel

E-mail cím: rtd-energy@cec.eu.int

A kérelemhez csatolni kell a kivételes elbánás iránti kérelem indoklását. A papíron történő benyújtást választó pályázók felelőssége biztosítani, hogy a mentességi kérelem és az ezzel járó eljárások a felhívás határidejére való tekintettel időben elkészüljenek, illetve befejeződjenek.

Minden közvetett KTF-cselekvésre irányuló pályázatnak két részből kell állnia: az űrlapokból (A. rész) és a tartalomból (B. rész).

A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok off-line vagy on-line módon egyaránt elkészíthetők, de csak on-line nyújthatók be. A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok B. része csak PDF-formátumban nyújtható be (Adobe 3.0 vagy magasabb szintű verziójával kompatibilis ún. „portable document format” beágyazott betűtípussal). Tömörített („zippelt”) fájlok kizárásra kerülnek.

Az EPSS szoftver (on-line és off-line használatra) a Cordis honlapjáról érhető el: www.cordis.lu.

A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló, on-line módon benyújtott hiányos, olvashatatlan vagy vírussal fertőzött pályázatok kizárásra kerülnek.

A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok olyan változatai, amelyeket hordozható elektronikus tárolóeszközökön (pl. CD-ROM-on, merevlemezen), e-mailen vagy faxon nyújtanak be, kizárásra kerülnek.

A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló, papíron való benyújtásra engedélyezett, de hiányos pályázatok kizárásra kerülnek.

A pályázatok benyújtásának különféle eljárásaira vonatkozó további információk a pályázatok elbírálásáról és a kiválasztási eljárásról szóló iránymutatások J. mellékletében találhatók.

| 6. | A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatoknak legkésőbb a határidő lejártának napján és a vonatkozó felhívásban meghatározott időpontig kell beérkezniük a Bizottsághoz. A megadott határidőt követően beérkező, közvetett KTF-cselekvésekre benyújtott pályázatok kizárásra kerülnek.
  Azok a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok, amelyek nem tesznek eleget a vonatkozó felhívásban a résztvevők minimális számára előírt feltételeknek, kizárásra kerülnek.
  Ugyanez vonatkozik a munkaprogramban meghatározott bármely további jogosultsági feltételre is. |
| --- | --- |

6.

A közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatoknak legkésőbb a határidő lejártának napján és a vonatkozó felhívásban meghatározott időpontig kell beérkezniük a Bizottsághoz. A megadott határidőt követően beérkező, közvetett KTF-cselekvésekre benyújtott pályázatok kizárásra kerülnek.

Azok a közvetett KTF-cselekvésekre irányuló pályázatok, amelyek nem tesznek eleget a vonatkozó felhívásban a résztvevők minimális számára előírt feltételeknek, kizárásra kerülnek.

Ugyanez vonatkozik a munkaprogramban meghatározott bármely további jogosultsági feltételre is.

| 7. | Abban az esetben, ha ugyanazon közvetett KTF-cselekvésre egymást követően többször nyújtották be ugyanazt a pályázatot, a Bizottság a vonatkozó felhívásban meghatározott határidő napja és órája előtt utolsóként beérkezett változatot értékeli. |
| --- | --- |

7.

Abban az esetben, ha ugyanazon közvetett KTF-cselekvésre egymást követően többször nyújtották be ugyanazt a pályázatot, a Bizottság a vonatkozó felhívásban meghatározott határidő napja és órája előtt utolsóként beérkezett változatot értékeli.

| 8. | Amennyiben a vonatkozó felhívás említi, közvetett KTF-cselekvésekre benyújtott pályázatok egy későbbi elbírálás keretén belül is értékelésre kerülhetnek. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben a vonatkozó felhívás említi, közvetett KTF-cselekvésekre benyújtott pályázatok egy későbbi elbírálás keretén belül is értékelésre kerülhetnek.

| 9. | A felhívást érintő minden kapcsolatfelvétel (pl. információkérés vagy a közvetett KTF-cselekvésre irányuló pályázat benyújtása) esetén a pályázónak hivatkoznia kell a vonatkozó felhívás azonosítójára. |
| --- | --- |

9.

A felhívást érintő minden kapcsolatfelvétel (pl. információkérés vagy a közvetett KTF-cselekvésre irányuló pályázat benyújtása) esetén a pályázónak hivatkoznia kell a vonatkozó felhívás azonosítójára.

---

(1)  HL L 232., 2002.8.29., 1. o.

(2)  HL L 294., 2002.10.29., 1. o.

(3)  A C(2003)577, C(2003)955, C(2003)1952, C(2003)3543, C(2003)3555, C(2003)4609, C(2003)5183, C(2004)433, C(2004)2002, C(2004)3324, C(2004)4178, C(2004)5286, C(2005)27, C(2005)961, C(2005)2076, C(2005)2747, C(2005)3244 és a C(2005)3390 határozattal módosított C(2002)4789 bizottsági határozat, amelyek közül egyik sem jelent meg.

(4)  HL L 355., 2002.12.30., 23. o.

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(6)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

(7)  A legutóbb a 2004. május 18-i C(2004)1855 határozattal módosított 2003. március 27-i C(2003)883 határozat.

(8)  Az EPSS olyan eszköz, amely segíti a pályázókat a pályázatok elektronikus kidolgozásában és benyújtásában.

---

MELLÉKLET

1)   Egyedi program: Az Európai Kutatási Térség integrálása és megerősítése

2)   Tematikus prioritás/témakör: „Fenntartható fejlődés, globális változás és ökoszisztémák, 1) Fenntartható energiarendszerek, ii) Közép- és hosszú távon ható kutatási tevékenységek” tematikus prioritási terület.

3)   A felhívás címe: Tematikus felhívás a „Fenntartható fejlődés, globális változás és ökoszisztémák, 1) Fenntartható energiarendszerek, ii) Közép- és hosszú távon ható kutatási tevékenységek” területén.

4)   A felhívás azonosítója: FP6-2005-Energy-4

5)   A közzététel időpontja:

6)   Benyújtási határidő: 2006. január 10., 17.00 óra (brüsszeli helyi idő szerint).

7)   Teljes előirányzott költségvetés: 20 millió euro.

E felhívás keretében a pályázatok versenyeztetésére mind a kutatási témák között, mind azokon belül sor kerül, amelynek eredményeként egyes témák kimaradhatnak a támogatásból. Miközben a pályázatok kiválasztásában a minőség lesz a meghatározó tényező, a költségvetés várhatóan egyenlő mértékben oszlik meg a „Megújuló energiát hasznosító technológiák” területe, valamint a közép- és hosszú távú fenntartható energiarendszerekkel foglalkozó program másik része között.

8)   A felhívás tárgyát képező területek és eszközök:

| A munkaprogram szakasza | Eszköz (1) |
| --- | --- |
| Az e felhívás esetében nyitott témák és területek pontos részleteit lásd a munkaprogram 6.1.3.2.6. szakaszában. | IP, STREP, CA és SSA a munkaprogram 6.1.3.2.6. szakaszában meghatározottak szerint. |

A munkaprogram szakasza

Eszköz (1)

Az e felhívás esetében nyitott témák és területek pontos részleteit lásd a munkaprogram 6.1.3.2.6. szakaszában.

IP, STREP, CA és SSA a munkaprogram 6.1.3.2.6. szakaszában meghatározottak szerint.

9)   A résztvevők minimális száma (2):

| Eszköz | A résztvevők minimális száma |
| --- | --- |
| IP, STREP és CA | Három független jogalany három különböző tagállamból vagy társult államból, melyek közül legalább kettő tagállambeli vagy társult tagjelölt országbeli. |
| SSA | Egy jogalany tagállamból vagy társult államból. |

Eszköz

A résztvevők minimális száma

IP, STREP és CA

Három független jogalany három különböző tagállamból vagy társult államból, melyek közül legalább kettő tagállambeli vagy társult tagjelölt országbeli.

SSA

Egy jogalany tagállamból vagy társult államból.

10)   Részvételi korlátozás: nincs.

11)   Konzorciumi megállapodások:

| — | Az integrált projektek résztvevőinek konzorciumi megállapodást kell kötniük. |
| --- | --- |

—

Az integrált projektek résztvevőinek konzorciumi megállapodást kell kötniük.

| — | Az egyedi célzott kutatási projektek, a koordinációs fellépések és az egyedi támogatási fellépések résztvevőinek ajánlott, de nem kötelező konzorciumi megállapodást kötni. |
| --- | --- |

—

Az egyedi célzott kutatási projektek, a koordinációs fellépések és az egyedi támogatási fellépések résztvevőinek ajánlott, de nem kötelező konzorciumi megállapodást kötni.

12)   Elbírálási eljárás:

| — | Az elbírálás egy szakaszban történik. |
| --- | --- |

—

Az elbírálás egy szakaszban történik.

| — | E felhívásban távértékelés is alkalmazható. |
| --- | --- |

—

E felhívásban távértékelés is alkalmazható.

| — | A pályázatok értékelése nem anonim módon történik. |
| --- | --- |

—

A pályázatok értékelése nem anonim módon történik.

13)   Elbírálási kritériumok: Az eszközökre és azok alkalmazására vonatkozó kritériumokat (beleértve az egyes kritériumok súlyát és küszöbértékét, valamint az általános küszöbértéket) illetően lásd a munkaprogram B. mellékletét.

14.   Az elbírálás és a szerződéskötés előrelátható ütemezése:

| — | Az elbírálás eredményei: várhatóan a pályázat benyújtási határidejét követő mintegy négy hónapon belül állnak rendelkezésre |
| --- | --- |

—

Az elbírálás eredményei: várhatóan a pályázat benyújtási határidejét követő mintegy négy hónapon belül állnak rendelkezésre

| — | Az első szerződések megkötése: az e pályázattal kapcsolatos szerződések várhatóan 2006 vége előtt lépnek hatályba. |
| --- | --- |

—

Az első szerződések megkötése: az e pályázattal kapcsolatos szerződések várhatóan 2006 vége előtt lépnek hatályba.

---

(1)  IP = integrált projekt; STREP = egyedi célzott kutatási projekt; CA = koordinációs cselekvés; SSA=egyedi támogatási cselekvés.

(2)  A tagállamok az EU tagállamai; a társult államok körébe a társult tagjelölt országok is beletartoznak.

Egy tagállamban vagy egy társult államban letelepedett bármely jogi személy, amely megkívánt számú résztvevőből áll, lehet egyedüli résztvevő egy közvetett cselekvésben.

---