# Euroopa Liidu C 240/30.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 240 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide30. september 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 240

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide30. september 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2005/C 240/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2005/C 240/2 | Komisjoni teatis, mis on seotud 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 240/3 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 17 |
| 2005/C 240/4 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 240/5 | Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 23 |
| 2005/C 240/6 | Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 28 |
| 2005/C 240/7 | Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 32 |
| 2005/C 240/8 | Riigiabi — Madalmaad — Riigiabi nr C 15/2005 (ex NN34/2005) — Väidetav VAOPile antud eeskirjadevastane abi — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 36 |
| 2005/C 240/9 | Teadaanne töötajate õiguste olukorra jälgimis- ja hindamisperioodi kohta Valgevenes seoses üldiste tariifsete soodustuste kava alusel antavate soodustuste ajutise peatamisega | 41 |
| 2005/C 240/0 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3938 — CRH/Quester) (
  1
  ) | 42 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2005/C 240/1

Euro vahetuskurss

1

2005/C 240/2

Komisjoni teatis, mis on seotud 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

2

2005/C 240/3

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

17

2005/C 240/4

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

20

2005/C 240/5

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

23

2005/C 240/6

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

28

2005/C 240/7

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

32

2005/C 240/8

Riigiabi — Madalmaad — Riigiabi nr C 15/2005 (ex NN34/2005) — Väidetav VAOPile antud eeskirjadevastane abi — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

36

2005/C 240/9

Teadaanne töötajate õiguste olukorra jälgimis- ja hindamisperioodi kohta Valgevenes seoses üldiste tariifsete soodustuste kava alusel antavate soodustuste ajutise peatamisega

41

2005/C 240/0

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3938 — CRH/Quester) (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/1

---

Euro vahetuskurss (1)

29. september 2005

(2005/C 240/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2063 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,92 |
| DKK | Taani kroon | 7,4626 |
| GBP | Inglise nael | 0,68260 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3715 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5578 |
| ISK | Islandi kroon | 75,72 |
| NOK | Norra kroon | 7,8160 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9559 |
| CYP | Küprose nael | 0,5731 |
| CZK | Tšehhi kroon | 29,610 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 248,75 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6961 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,9009 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5527 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,53 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,870 |
| TRY | Türgi liir | 1,6270 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5831 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4155 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,3590 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7386 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0362 |
| KRW | Korea won | 1 251,05 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,6876 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7626 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4345 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 430,92 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,548 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,462 |
| RUB | Vene rubla | 34,3800 |
| THB | Tai baht | 49,529 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2063

JPY

Jaapani jeen

135,92

DKK

Taani kroon

7,4626

GBP

Inglise nael

0,68260

SEK

Rootsi kroon

9,3715

CHF

Šveitsi frank

1,5578

ISK

Islandi kroon

75,72

NOK

Norra kroon

7,8160

BGN

Bulgaaria lev

1,9559

CYP

Küprose nael

0,5731

CZK

Tšehhi kroon

29,610

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

248,75

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6961

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,9009

RON

Rumeenia leu

3,5527

SIT

Sloveenia talaar

239,53

SKK

Slovakkia kroon

38,870

TRY

Türgi liir

1,6270

AUD

Austraalia dollar

1,5831

CAD

Kanada dollar

1,4155

HKD

Hong Kongi dollar

9,3590

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7386

SGD

Singapuri dollar

2,0362

KRW

Korea won

1 251,05

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,6876

CNY

Hiina jüaan

9,7626

HRK

Horvaatia kuna

7,4345

IDR

Indoneesia ruupia

12 430,92

MYR

Malaisia ringit

4,548

PHP

Filipiini peeso

67,462

RUB

Vene rubla

34,3800

THB

Tai baht

49,529

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/2

---

Komisjoni teatis, mis on seotud 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) rakendamisega

(2005/C 240/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 285:1996
  Steriliseerimine. Aursterilisaatorid. Suured sterilisaatorid | — | |
| CEN | EN 375:2001
  Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta | — | |
| CEN | EN 455-1:2000
  Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad. Osa 1: Nõuded aukude puudumisele ja selle katsetamine | EN 455-1:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2001) |
| CEN | EN 455-2:2000
  Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad. Osa 2: Nõuded füüsikalistele omadustele ja katsetamine | EN 455-2:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2001) |
| CEN | EN 455-3:1999
  Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad. Osa 3: Nõuded ja katsetamine bioloogiliseks hindamiseks | — | |
| CEN | EN 550:1994
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Etüleenoksiidiga steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine | — | |
| CEN | EN 552:1994
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Kiiritamisega steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine | — | |
| EN 552:1994/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.1999) |
| EN 552:1994/A2:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2001) |
| CEN | EN 554:1994
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Niiske kuumusega steriliseerimise valideerimine ja rutiinkontroll | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga “STERIILNE”. Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele | EN 556:1994 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| CEN | EN 556-2:2003
  Meditsiinitarvikute steriliseerimine. Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele “Steriilne”. Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 737-1:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 1: Liitmikud kokkusurutud meditsiinilise gaasi ja vaakumi jaoks | — | |
| CEN | EN 737-2:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 2: Anesteetiliste gaaside evakuatsiooni- ja kahjutustamissüsteemid. Põhinõuded | — | |
| EN 737-2:1998/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2000) |
| CEN | EN 737-3:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 3: Torustikud meditsiiniliste surugaaside ja vaakumi jaoks | — | |
| EN 737-3:1998/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2000) |
| CEN | EN 737-4:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 4: Liitmikud anesteetiliste gaaside evakuatsioonisüsteemidele | — | |
| CEN | EN 738-1:1997
  Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 1: Rõhuregulaatorid ja rõhuregulaatorid koos voolamise mõõtmise seadmetega | — | |
| EN 738-1:1997/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 738-2:1998
  Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 2: Magistraaltoru ja harutoru rõhuregulaatorid | — | |
| CEN | EN 738-3:1998
  Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 3: Ballooni ventiilidega ühendatud rõhuregulaatorid | — | |
| EN 738-3:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 738-4:1998
  Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 4: Madalrõhuregulaatorid, mis on ette nähtud meditsiinilise aparatuuri koosseisu lülitamiseks | — | |
| EN 738-4:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 739:1998
  Meditsiiniliste gaaside jaoks kasutatavad madalrõhu voolikukomplektid | — | |
| EN 739:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 740:1998
  Anesteesiatöökohad ja nende moodulid — Erinõuded | — | |
| EN 740:1998/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2004) |
| EN 740:1998/AC:1998 | | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Kopsuventilaatorid. Osa 1: Erinõuded intensiivravis kasutatavatele ventilaatoritele | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2001) |
| CEN | EN 794-3:1998
  Kopsuventilaatorid. Osa 3: Erinõuded kiirabi- ja transportventilaatoritele | — | |
| EN 794-3:1998/A1:2005 | Märkus 3 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 864:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Inimestel kasutatavad kapnomeetrid. Erinõuded | — | |
| CEN | EN 867-2:1997
  Sterilisaatorites kasutatavad mittebioloogilised süsteemid. Osa 2: Protsessiindikaatorid (klass A) | — | |
| CEN | EN 867-3:1997
  Sterilisaatorites kasutatavad mittebioloogilised süsteemid. Osa 3: Bowie ja Dick`i katsetes kasutatavate B klassi indikaatorite iseloomustus | — | |
| CEN | EN 868-1:1997
  Pakkematerjalid ja -süsteemid steriliseeritavatele meditsiinivahenditele. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 980:2003
  Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid | EN 980:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 1041:1998
  Tootjatelt meditsiiniseadmetega kaasaantav teave | — | |
| CEN | EN 1060-1:1995
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 1: Üldnõuded | — | |
| EN 1060-1:1995/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2002) |
| CEN | EN 1060-2:1995
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 2: Lisanõuded mehaanilistele sfügmomanomeetritele | — | |
| CEN | EN 1060-3:1997
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 3: Lisanõuded vererõhu mõõtmiseks ettenähtud elektromehaanilistele süsteemidele | — | |
| CEN | EN 1060-4:2004
  Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 4: Katseprotseduurid automaatsete mitteinvasiivsete sfügmomanomeetrite üleüldise süsteemitäpsuse kindlaksmääramiseks | — | |
| CEN | EN 1089-3:2004
  Transporditavad gaasiballoonid. Balloonide eristamine. Osa 3: Värvide kodeerimine | EN 1089-3:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2004) |
| CEN | EN 1174-1:1996
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikroobse populatsiooni hindamine tootel. Osa 1: Nõuded | — | |
| CEN | EN 1174-2:1996
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikroobse populatsiooni hindamine tootel. Osa 2: Rakendussuunised | — | |
| CEN | EN 1174-3:1996
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikroobse populatsiooni hindamine tootel. Osa 3: Juhis mikrobioloogiliste meetodite valiidseks muutmiseks | — | |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Toimeainespetsiifilised täitesüsteemid anesteetikumiaurustitele. Osa 1: Ristkülikukujulise võtmega reguleeritavad täitesüsteemid | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.11.2000) |
| CEN | EN 1281-2:1995
  Anesteesia- ja hingamisaparatuur. Koonusliitmikud. Osa 2: Keermestatud kandvad tugiliitmikud (ISO 5356-2:1987 muudetud) | — | |
| CEN | EN 1282-2:2005
  Trahheostoomikanüülid. Osa 2: Pediaatrilised kanüülid (ISO 5366-3:2001 muudetud) | EN 1282-2:1997 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 1422:1997
  Sterilisaatorid meditsiiniliseks otstarbeks. Etüleenoksiidsterilisaatorid. Nõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 1618:1997
  Kateetrid, v.a intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid. Üldiste omaduste katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 1639:2004
  Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Instrumendid | EN 1639:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1640:2004
  Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Aparatuur | EN 1640:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1641:2004
  Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Materjalid | EN 1641:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1642:2004
  Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Hambaimplantaadid | EN 1642:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1707:1996
  6% koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele. Lukustuvad vahelülid | — | |
| CEN | EN 1782:1998
  Intubatsioonitorud ja -liitmikud | — | |
| CEN | EN 1789:1999
  Meditsiinis kasutatavad liiklusvahendid ja nende varustus. Kiirabiautod | — | |
| EN 1789:1999/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2003) |
| CEN | EN 1820:2005
  Anesteetikumikotid (ISO 5362:2000 muudetud) | EN 1820:1997 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 1865:1999
  Kiirabiautodes kasutatavate kanderaamide ja teiste patsiendi transpordi abivahendite spetsifikatsioonid | — | |
| CEN | EN 1970:2000
  Reguleeritavad voodid puuetega inimestele. Nõuded ja katsemeetodid | — | |
| EN 1970:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 30.9.2005 |
| CEN | EN 1985:1998
  Käimise abivahendid. Üldnõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN ISO 4074:2002
  Looduslikust latekskummist kondoomid. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 4074:2002) | EN 600:1996 | 31.8.2005 |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Anesteesia- ja hingamisvahendid. Sõnastik (ISO 4135:2001) | EN ISO 4135:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2002) |
| CEN | EN ISO 5356-1:2004
  Anesteesia- ja hingamisaparatuur. Koonilised konnektorid. Osa 1: Koonused ja pesad (ISO 5356-1:2004) | EN 1281-1:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| CEN | EN ISO 5366-1:2004
  Anesteesia- ja hingamisseadmed. Trahheostoomiavoolikud. Osa 1: Täiskasvanutele mõeldud voolikud ja ühendused (ISO 5366-1:2000) | EN 1282-1:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2005) |
| CEN | EN ISO 7376:2003
  Anesteesia- ja respiratoorseadmed. Larüngoskoobid trahhea intubeerimiseks (ISO 7376:2003) | EN 1819:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2004) |
| CEN | EN ISO 7439:2002
  Vasktöötlusega emakasisesed kontraseptiivid. Nõuded, katsetamine (ISO 7439:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 7886-3:2005
  Steriilsed nahaalusteks süsteteks ettenähtud ühekordselt kasutatavad süstlad. Osa 3: Fikseeritud doosiga immuniseerimiseks mõeldud automaatselt kasutuskõlbmatuks muutuvad süstlad (ISO 7886-3:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 8185:1997
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud niisutid. Niisutamissüsteemidele esitatavad üldnõuded (ISO 8185:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 8359:1996
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud hapniku kontsentratsiooni reguleerivad seadmed. Ohutusnõuded (ISO 8359:1996) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-4:2004
  Inhalatsioonianesteesiasüsteemid. Osa 4: Anesteetilise toimega aurude edastamise seadmed (ISO 8835-4:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-5:2004
  Inhalatsioonianesteesiasüsteemid. Osa 5: Anesteesiaventilaatorid (ISO 8835-5:2004) | — | |
| EN ISO 8835-5:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 9360-1:2000
  Tuimasti- ja hingamisseadmed. Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes. Osa 1: HME-d kasutamiseks minimaalselt 250 ml hingamismahuga (ISO 9360-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 9360-2:2002
  Tuimasti- ja hingamisseadmed. Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes. Osa 2: Minimaalselt 250 ml hingamismahuga HME-d kasutamiseks trahhetoomiapatsientidel (ISO 9360-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 9713:2004
  Neurokirurgilised implantaadid. Isesulguvad intrakraniaalsed aneurüsmiklambrid (ISO 9713:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9919:2005
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud impulss-oksümeetri peamiste ohutus- ja toimivusnõuete osas kehtivad erinõuded (ISO 9919:2005) | EN 865:1997 | 30.9.2005 |
| CEN | EN ISO 10079-1:1999
  Meditsiiniline vaakumaparatuur. Osa 1: Elektritoitel töötav vaakumaparatuur. Ohutusnõuded (ISO 10079-1:1999) | EN ISO 10079-1:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10079-2:1999
  Meditsiiniline vaakumaparatuur. Osa 2: Käsitsi käitatava ajamiga vaakumaparatuur (ISO 10079-2:1999) | EN ISO 10079-2:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10079-3:1999
  Meditsiiniline vaakumaparatuur. Osa 3: Vaakum- või surveajamiga töötav vaakumaparatuur (ISO 10079-3:1999) | EN ISO 10079-3:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10535:1998
  Tõstukid puuetega inimeste viimiseks ühest kohast teise. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 10535:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10555-1:1996
  Steriilsed ühekordselt kasutatavad intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid. Osa 1: Üldnõuded (ISO 10555-1:1995) | — | |
| EN ISO 10555-1:1996/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2000) |
| EN ISO 10555-1:1996/A2:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| CEN | EN ISO 10651-2:2004
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid. Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele. Osa 2: Ventilaatoritest sõltuvate patsientide koduseks raviks mõeldud ventilaatorid (ISO 10651-2:2004) | EN 794-2:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2005) |
| CEN | EN ISO 10651-4:2002
  Kopsuventilaatorid. Osa 4: Erinõuded operaatorijuhitavatele elustusseadmetele (ISO 10651-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 10651-6:2004
  Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid. Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele. Osa 6: Koduseks raviks mõeldud ventilatoorsed abiseadmed (ISO 10651-6:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-1:2003
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 1: Hindamine ja katsetamine (ISO 10993-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-3:2003
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 3: Testid geenitoksiliste, kantserogeensete ja reproduktiivsete toksiinide määramiseks (ISO 10993-3:2003) | EN 30993-3:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 10993-4:2002
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine. Osa 4: Vastasmõjude hindamiseks läbiviidavad valikkatsed verega (ISO 10993-4:2002) | EN 30993-4:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2003) |
| CEN | EN ISO 10993-5:1999
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine. Osa 5: Katsed tsütotoksilisuse hindamiseks — in vitro meetodid (ISO 10993-5:1999) | EN 30993-5:1994 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.1999) |
| CEN | EN ISO 10993-7:1995
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 7: Jäägid etüleenoksiidiga steriliseerimisest (ISO 10993-7:1995) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-9:1999
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 9: Potentsiaalsete lagusaaduste identifitseerimise ja kvantifitseerimise raamistik (ISO 10993-9:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-10:2002
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 10: Ärrituse ja hilise ülitundlikkuse katsed (ISO 10993-10:2002) | EN ISO 10993-10:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2003) |
| CEN | EN ISO 10993-11:1995
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 11: Katsed süsteemse toksilisuse hindamiseks (ISO 10993-11:1993) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-12:2004
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 12: Proovieksemplari ettevalmistamine ja etalonained (ISO 10993-12:2002) | EN ISO 10993-12:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2005) |
| CEN | EN ISO 10993-13:1998
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 13: Polümeersetest meditsiiniseadmetest pärit mittetäisväärtuslike saaduste kuuluvuse ja koguse kindlakstegemine (ISO 10993-13:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-14:2001
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 14: Keraamika lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-14:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-15:2000
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 15: Metallide ja sulamite lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-15:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-16:1997
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 16: Mittetäisväärtuslike saaduste ja uhtainete jaoks mõeldud toksikokineetilise uuringu ülesehitus (ISO 10993-16:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-17:2002
  Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 17: Aine eraldumise lubatud piirmäärade kehtestamine (ISO 10993-17:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 11197:2004
  Meditsiinilised toiteseadmed (ISO 11197:2004) | EN 793:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2005) |
| CEN | EN ISO 11990:2003
  Optika ja optilised instrumendid. Laserid ja laseritega seotud seadmestik. Hingetoru tüve laserikindluse kindlaksmääramine (ISO 11990:2003) | EN ISO 11990:1999 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 12006-1:1999
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame ja veresoonkonna implantaatidele. Osa 1: Südameklapi asendajad | — | |
| CEN | EN 12006-2:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele. Osa 2: Soonteproteesid, k.a südameklapi suistikud | — | |
| CEN | EN 12006-3:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele. Osa 3: Soonesisesed vahendid | — | |
| CEN | EN 12010:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Liigest asendavad implantaadid. Erinõuded | — | |
| CEN | EN 12011:1998
  Instrumentaarium, mis on kasutatav seoses mitteaktiivsete kirurgiliste implantaatidega.Üldnõuded | — | |
| CEN | EN 12182:1999
  Tehnilised abivahendid puuetega inimestele. Üldnõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 12183:1999
  Käsitsi lükatavad ratastoolid. Nõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 12184:1999
  Elektri jõul töötavad ratastoolid, motorollerid ja nende laadijad. Nõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 12218:1998
  Meditsiiniaparatuuri paralleelsüsteemid | — | |
| EN 12218:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Mikrobioloogia sööde. Söötme esitluskriteeriumid | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| CEN | EN 12342:1998
  Hingamistorud, mis on ette nähtud kasutamiseks koos anesteesiaaparaatidega ja ventilaatoritega | — | |
| CEN | EN 12442-1:2000
  Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised. Osa 1: Riski analüüs ja juhtimine | — | |
| CEN | EN 12442-2:2000
  Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised. Osa 2: Hankimise, kogumise ja käitluse ohje | — | |
| CEN | EN 12442-3:2000
  Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised. Osa 3: Viiruste ja muude ülekantavate toimeainete kõrvaldamise ja/või inaktiveerimise valideerimine | — | |
| CEN | EN 12470-1:2000
  Kliinilised termomeetrid. Osa 1: Maksimumseadmega metalsed vedeliktermomeetrid | — | |
| CEN | EN 12470-2:2000
  Kliinilised termomeetrid. Osa 2: Faasimuundurtüüpi (punktmaatriks) termomeetrid | — | |
| CEN | EN 12470-3:2000
  Kliinilised termomeetrid. Osa 3: Maksimumseadmega kompaktsete (mitteennetavate ja ennetavate) elektritermomeetrite jõudlus | — | |
| CEN | EN 12470-4:2000
  Kliinilised termomeetrid. Osa 4: Pidevmõõtmisega elektritermomeetrite jõudlus | — | |
| CEN | EN 12470-5:2003
  Kliinilised termomeetrid. Osa 5: Infrapunaste kõrvatermomeetrite töö (maksimumseadmega) | — | |
| CEN | EN 12523:1999
  Jäsemete välimised proteesid ja välimised ortopeediaseadmed. Nõuded ja katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 12563:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Liigeste asendusimplantaadid. Erinõuded puusaliigese asendusimplantaatidile | — | |
| CEN | EN 12564:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Liigeste asendusimplantaadid. Erinõuded põlveliigese asendusimplantaatidile | — | |
| CEN | EN ISO 12870:2004
  Oftalmiline optika. Prilliraamid. Üldnõuded ja katsemeetodid (ISO 12870:2004) | EN ISO 12870:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2005) |
| CEN | EN 13014:2000
  Anesteesia-ja hingamisseadmete gaasiproovitorude ühendused | — | |
| CEN | EN 13060:2004
  Väikesemahulised aurusterilisaatorid | — | |
| CEN | EN 13220:1998
  Meditsiinilise gaasi torusüsteemide liitmikega ühendatavad voolamise mõõteseadmed | — | |
| CEN | EN 13221:2000
  Kõrgsurve paindühendused kasutamiseks meditsiiniliste gaasidega | — | |
| CEN | EN 13328-1:2001
  Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks. Osa 1: Soolakatsemeetod filtreerimisjõudluse hindamiseks | — | |
| CEN | EN 13328-2:2002
  Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks. Osa 2: Mittefiltreerimise aspektid | — | |
| EN 13328-2:2002/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2004) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Meditsiiniseadmed. Kvaliteedijuhtimissüsteem. Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003) | EN ISO 13488:2000
  EN ISO 13485:2000 | 31.7.2006 |
| CEN | EN 13503-8:2000
  Oftalmilised implantaadid. Intraokulaarsed läätsed. Osa 8: Põhinõuded (ISO 11979-8:1999 muudetud) | — | |
| CEN | EN 13544-1:2001
  Respiratoorse teraapia seadmed. Osa 1: Pihustussüsteemid ja nende komponendid | — | |
| EN 13544-1:2001/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 13544-2:2002
  Respiratoorse teraapia seadmed. Osa 2: Torustik ja toruliitmikud | — | |
| CEN | EN 13544-3:2001
  Respiratoorse teraapia seadmed. Osa 3: Õhuärakande seadmed | — | |
| CEN | EN 13624:2003
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid. Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi fungitsiidse toime määramiseks. Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp) | — | |
| CEN | EN 13718-1:2002
  Õhu-, vee- ja raskestiläbitava maastiku kiirabisõidukid. Osa 1: Meditsiiniseadme liidese nõuded patsiendi eest pideva hoolitsuse tagamiseks | — | |
| CEN | EN 13718-2:2002
  Õhu-, vee- ja raskestiläbitava maastiku kiirabisõidukid. Osa 2: Operatiivsed ja tehnilised nõuded patsiendi eest pideva hoolitsuse tagamiseks | — | |
| CEN | EN 13726-1:2002
  Esmaste haavasidemete katsemeetodid. Osa 1: Absorptsiooni aspektid | — | |
| CEN | EN 13726-2:2002
  Esmaste haavasidemete katsemeetodid. Osa 2: Läbilaskvate kilesidemete auruniiskuse ülekande kiirus | — | |
| CEN | EN 13727:2003
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid. Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi bakteritsiidse toime määramiseks. Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp) | — | |
| CEN | EN 13795-1:2002
  Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt. Osa 1. Üldnõuded tootjatele, töötlejatele ja toodetele | — | |
| CEN | EN 13795-2:2004
  Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt. Osa 2: Katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 13824:2004
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Vedelate meditsiiniliste seadmete aseptiline töötlemine. Nõuded | — | |
| CEN | EN 13826:2003
  Tippvõimsusega vooluhulgamõõturid | — | |
| CEN | EN 13867:2002
  Vere dialüüsi ja sellega seotud ravi kontsentraadid | — | |
| CEN | EN 13976-1:2003
  Päästesüsteemid. Inkubaatorite transportimine. Osa 1: Nõuded liidesele | — | |
| CEN | EN 13976-2:2003
  Päästesüsteemid. Inkubaatorite transportimine. Osa 2: Nõuded süsteemile | — | |
| CEN | EN 14079:2003
  Mitteaktiivsed meditsiinilised seadmed. Katsemeetodid kompresside ja haavasidumistoodete valmistamiseks kasutatavale absorbeerivale puuvillasele sidemele ja absorbeerivale vatile ning viskoossidemele | — | |
| CEN | EN ISO 14155-1:2003
  Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks. Osa 1: Üldnõuded (ISO 14155-1:2003) | EN 540:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2003) |
| CEN | EN ISO 14155-2:2003
  Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks. Osa 2: Kliiniliste uuringute planeerimine (ISO 14155-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 14160:1998
  Loomse päritoluga materjale sisaldavate ühekordselt kasutatavate meditsiinivahendite steriliseerimine. Vedelate keemiliste sterilantidega steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine (ISO 14160:1998) | — | |
| CEN | EN 14180:2003
  Meditsiinilised steriliseerijad. Madaltemperatuuriga auru ja formaldehüüdi kasutavad steriliseerijad. Nõuded ja katsetamine | — | |
| CEN | EN 14299:2004
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame ja veresoonkonna implantaatidele. Erinõuded arteriaalpingutitele | — | |
| CEN | EN 14348:2005
  Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid. Kvantitatiivne suspensioonikatse meditsiini valdkonnas, meditsiinilised instrumendid kaasa arvatud, kasutatava keemiliste desinfektantide müobakteritsiidse toime Määramiseks. Katsemeetodid ja nõuded (f | — | |
| CEN | EN ISO 14408:2005
  Laserkirurgias kasutatavad trahheotoomiavoolikud. Nõuded märgistusele ja kaasnevale informatsioonile (ISO 14408:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 14534:2002
  Oftalmiline optika. Kontaktläätsed ja kontaktläätsede hooldusvahendid. Põhinõuded (ISO 14534:2002) | EN ISO 14534:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2002) |
| CEN | EN ISO 14602:1998
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Osteosünteesiks ettenähtud implantaadid. Erinõuded (ISO 14602:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 14630:2005
  Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Üldnõuded (ISO 14630:2005) | EN ISO 14630:1997 | 30.11.2005 |
| CEN | EN ISO 14889:2003
  Oftalmiline optika. Prilliklaasid. Põhinõuded lahtilõikamata viimistletud prilliklaasidele (ISO 14889:2003) | EN ISO 14889:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2003) |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Tervishoiutoodete steriliseerimine. Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Meditsiinivahendid. Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2000) | EN 1441:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2004) |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2004) |
| CEN | EN ISO 15001:2004
  Anesteesia- ja hingamisseadmed. Sobivus hapnikuga kasutamiseks (ISO 15001:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15004:1997
  Oftalmilised instrumendid. Põhinõuded ja katsemeetodid (ISO 15004:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatuur. Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000) | — | |
| EN ISO 15225:2000/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 15747:2005
  Veenisisesteks süstideks mõeldud plastanumad (ISO 15747:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-1:2002
  Uneapnoe hingamisteraapia. Osa 1: Uneapnoe hingamisteraapia seadmed (ISO 17510-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-2:2003
  Uneapnoe hingamisteraapia. Osa 2: Maskid ja lisatarvikud (ISO 17510-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17664:2004
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Tootja poolt esitatav informatsioon resteriliseeritavate meditsiiniseadmete käitlemise kohta (ISO 17664:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 18777:2005
  Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud kaasaskantavad vedelhapnikusüsteemid. Erinõuded (ISO 18777:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18778:2005
  Hingamisvahendid. Beebimonitorid. Erinõuded (ISO 18778:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18779:2005
  Hapniku ja hapnikusegude konserveerimiseks kasutatavad meditsiiniseadmed. Erinõuded (ISO 18779:2005) | — | |
| CEN | EN 20594-1:1993
  6% koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele. Osa 1: Üldnõuded (ISO 594-1:1986) | — | |
| EN 20594-1:1993/A1:1997 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.1998) |
| CEN | EN ISO 21647:2004
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Erinõuded gaasi monitooringuseadmete esmasele ohutusele ja toimimise põhinõuetele (ISO 21647:2004) | EN 12598:1999
  EN ISO 11196:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2005) |
| CEN | EN ISO 22612:2005
  Nakkusohtlike osakeste kaitseriietus. Kuivbakterite läbilaskekindluse katsemeetod (ISO 22612:2005) | — | |
| CEN | EN 27740:1992
  Kirurgilised instrumendid. Eemaldatava teraga skalpellid. Kinnituse mõõtmed (ISO 7740:1985) | — | |
| EN 27740:1992/A1:1997 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.1998) |
| CEN | EN 30993-6:1994
  Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine. Osa 6: Katsed implantatsioonijärgsete paiksete toimete hindamiseks (ISO 10993-6:1994) | — | |
| CEN | EN 46003:1999
  Kvaliteedisüsteemid. Meditsiiniseadmed. EN ISO 9003 rakendamise erinõuded | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 285:1996

Steriliseerimine. Aursterilisaatorid. Suured sterilisaatorid

—

CEN

EN 375:2001

Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele

—

CEN

EN 376:2002

Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta

—

CEN

EN 455-1:2000

Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad. Osa 1: Nõuded aukude puudumisele ja selle katsetamine

EN 455-1:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2001)

CEN

EN 455-2:2000

Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad. Osa 2: Nõuded füüsikalistele omadustele ja katsetamine

EN 455-2:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2001)

CEN

EN 455-3:1999

Ühekordselt kasutatavad meditsiinilised kindad. Osa 3: Nõuded ja katsetamine bioloogiliseks hindamiseks

—

CEN

EN 550:1994

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Etüleenoksiidiga steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine

—

CEN

EN 552:1994

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Kiiritamisega steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine

—

EN 552:1994/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.1999)

EN 552:1994/A2:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2001)

CEN

EN 554:1994

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Niiske kuumusega steriliseerimise valideerimine ja rutiinkontroll

—

CEN

EN 556-1:2001

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga “STERIILNE”. Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele

EN 556:1994

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

CEN

EN 556-2:2003

Meditsiinitarvikute steriliseerimine. Nõuded meditsiinitarvikutele vastavuseks märgistusele “Steriilne”. Osa 2: Nõuded aseptiliselt töödeldud meditsiinitarvikutele

—

CEN

EN 591:2001

Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 592:2002

Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 737-1:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 1: Liitmikud kokkusurutud meditsiinilise gaasi ja vaakumi jaoks

—

CEN

EN 737-2:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 2: Anesteetiliste gaaside evakuatsiooni- ja kahjutustamissüsteemid. Põhinõuded

—

EN 737-2:1998/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2000)

CEN

EN 737-3:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 3: Torustikud meditsiiniliste surugaaside ja vaakumi jaoks

—

EN 737-3:1998/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2000)

CEN

EN 737-4:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemid. Osa 4: Liitmikud anesteetiliste gaaside evakuatsioonisüsteemidele

—

CEN

EN 738-1:1997

Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 1: Rõhuregulaatorid ja rõhuregulaatorid koos voolamise mõõtmise seadmetega

—

EN 738-1:1997/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 738-2:1998

Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 2: Magistraaltoru ja harutoru rõhuregulaatorid

—

CEN

EN 738-3:1998

Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 3: Ballooni ventiilidega ühendatud rõhuregulaatorid

—

EN 738-3:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 738-4:1998

Meditsiiniliste gaaside rõhu regulaatorid. Osa 4: Madalrõhuregulaatorid, mis on ette nähtud meditsiinilise aparatuuri koosseisu lülitamiseks

—

EN 738-4:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 739:1998

Meditsiiniliste gaaside jaoks kasutatavad madalrõhu voolikukomplektid

—

EN 739:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 740:1998

Anesteesiatöökohad ja nende moodulid — Erinõuded

—

EN 740:1998/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2004)

EN 740:1998/AC:1998

CEN

EN 794-1:1997

Kopsuventilaatorid. Osa 1: Erinõuded intensiivravis kasutatavatele ventilaatoritele

—

EN 794-1:1997/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2001)

CEN

EN 794-3:1998

Kopsuventilaatorid. Osa 3: Erinõuded kiirabi- ja transportventilaatoritele

—

EN 794-3:1998/A1:2005

Märkus 3

31.12.2005

CEN

EN 864:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Inimestel kasutatavad kapnomeetrid. Erinõuded

—

CEN

EN 867-2:1997

Sterilisaatorites kasutatavad mittebioloogilised süsteemid. Osa 2: Protsessiindikaatorid (klass A)

—

CEN

EN 867-3:1997

Sterilisaatorites kasutatavad mittebioloogilised süsteemid. Osa 3: Bowie ja Dick`i katsetes kasutatavate B klassi indikaatorite iseloomustus

—

CEN

EN 868-1:1997

Pakkematerjalid ja -süsteemid steriliseeritavatele meditsiinivahenditele. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 980:2003

Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid

EN 980:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2003)

CEN

EN 1041:1998

Tootjatelt meditsiiniseadmetega kaasaantav teave

—

CEN

EN 1060-1:1995

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 1: Üldnõuded

—

EN 1060-1:1995/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2002)

CEN

EN 1060-2:1995

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 2: Lisanõuded mehaanilistele sfügmomanomeetritele

—

CEN

EN 1060-3:1997

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 3: Lisanõuded vererõhu mõõtmiseks ettenähtud elektromehaanilistele süsteemidele

—

CEN

EN 1060-4:2004

Mitteinvasiivsed sfügmomanomeetrid. Osa 4: Katseprotseduurid automaatsete mitteinvasiivsete sfügmomanomeetrite üleüldise süsteemitäpsuse kindlaksmääramiseks

—

CEN

EN 1089-3:2004

Transporditavad gaasiballoonid. Balloonide eristamine. Osa 3: Värvide kodeerimine

EN 1089-3:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2004)

CEN

EN 1174-1:1996

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikroobse populatsiooni hindamine tootel. Osa 1: Nõuded

—

CEN

EN 1174-2:1996

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikroobse populatsiooni hindamine tootel. Osa 2: Rakendussuunised

—

CEN

EN 1174-3:1996

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Mikroobse populatsiooni hindamine tootel. Osa 3: Juhis mikrobioloogiliste meetodite valiidseks muutmiseks

—

CEN

EN 1280-1:1997

Toimeainespetsiifilised täitesüsteemid anesteetikumiaurustitele. Osa 1: Ristkülikukujulise võtmega reguleeritavad täitesüsteemid

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.11.2000)

CEN

EN 1281-2:1995

Anesteesia- ja hingamisaparatuur. Koonusliitmikud. Osa 2: Keermestatud kandvad tugiliitmikud (ISO 5356-2:1987 muudetud)

—

CEN

EN 1282-2:2005

Trahheostoomikanüülid. Osa 2: Pediaatrilised kanüülid (ISO 5366-3:2001 muudetud)

EN 1282-2:1997

31.12.2005

CEN

EN 1422:1997

Sterilisaatorid meditsiiniliseks otstarbeks. Etüleenoksiidsterilisaatorid. Nõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 1618:1997

Kateetrid, v.a intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid. Üldiste omaduste katsemeetodid

—

CEN

EN 1639:2004

Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Instrumendid

EN 1639:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1640:2004

Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Aparatuur

EN 1640:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1641:2004

Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Materjalid

EN 1641:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1642:2004

Stomatoloogia. Meditsiinivahendid stomatoloogias. Hambaimplantaadid

EN 1642:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 1707:1996

6% koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele. Lukustuvad vahelülid

—

CEN

EN 1782:1998

Intubatsioonitorud ja -liitmikud

—

CEN

EN 1789:1999

Meditsiinis kasutatavad liiklusvahendid ja nende varustus. Kiirabiautod

—

EN 1789:1999/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2003)

CEN

EN 1820:2005

Anesteetikumikotid (ISO 5362:2000 muudetud)

EN 1820:1997

31.12.2005

CEN

EN 1865:1999

Kiirabiautodes kasutatavate kanderaamide ja teiste patsiendi transpordi abivahendite spetsifikatsioonid

—

CEN

EN 1970:2000

Reguleeritavad voodid puuetega inimestele. Nõuded ja katsemeetodid

—

EN 1970:2000/A1:2005

Märkus 3

30.9.2005

CEN

EN 1985:1998

Käimise abivahendid. Üldnõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN ISO 4074:2002

Looduslikust latekskummist kondoomid. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 4074:2002)

EN 600:1996

31.8.2005

CEN

EN ISO 4135:2001

Anesteesia- ja hingamisvahendid. Sõnastik (ISO 4135:2001)

EN ISO 4135:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2002)

CEN

EN ISO 5356-1:2004

Anesteesia- ja hingamisaparatuur. Koonilised konnektorid. Osa 1: Koonused ja pesad (ISO 5356-1:2004)

EN 1281-1:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

CEN

EN ISO 5366-1:2004

Anesteesia- ja hingamisseadmed. Trahheostoomiavoolikud. Osa 1: Täiskasvanutele mõeldud voolikud ja ühendused (ISO 5366-1:2000)

EN 1282-1:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2005)

CEN

EN ISO 7376:2003

Anesteesia- ja respiratoorseadmed. Larüngoskoobid trahhea intubeerimiseks (ISO 7376:2003)

EN 1819:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2004)

CEN

EN ISO 7439:2002

Vasktöötlusega emakasisesed kontraseptiivid. Nõuded, katsetamine (ISO 7439:2002)

—

CEN

EN ISO 7886-3:2005

Steriilsed nahaalusteks süsteteks ettenähtud ühekordselt kasutatavad süstlad. Osa 3: Fikseeritud doosiga immuniseerimiseks mõeldud automaatselt kasutuskõlbmatuks muutuvad süstlad (ISO 7886-3:2005)

—

CEN

EN ISO 8185:1997

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud niisutid. Niisutamissüsteemidele esitatavad üldnõuded (ISO 8185:1997)

—

CEN

EN ISO 8359:1996

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud hapniku kontsentratsiooni reguleerivad seadmed. Ohutusnõuded (ISO 8359:1996)

—

CEN

EN ISO 8835-4:2004

Inhalatsioonianesteesiasüsteemid. Osa 4: Anesteetilise toimega aurude edastamise seadmed (ISO 8835-4:2004)

—

CEN

EN ISO 8835-5:2004

Inhalatsioonianesteesiasüsteemid. Osa 5: Anesteesiaventilaatorid (ISO 8835-5:2004)

—

EN ISO 8835-5:2004/AC:2004

CEN

EN ISO 9360-1:2000

Tuimasti- ja hingamisseadmed. Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes. Osa 1: HME-d kasutamiseks minimaalselt 250 ml hingamismahuga (ISO 9360-1:2000)

—

CEN

EN ISO 9360-2:2002

Tuimasti- ja hingamisseadmed. Soojus- ja niiskusvahetid (HME'd) niisutavatele respireeritud gaasidele inimestes. Osa 2: Minimaalselt 250 ml hingamismahuga HME-d kasutamiseks trahhetoomiapatsientidel (ISO 9360-2:2001)

—

CEN

EN ISO 9713:2004

Neurokirurgilised implantaadid. Isesulguvad intrakraniaalsed aneurüsmiklambrid (ISO 9713:2002)

—

CEN

EN ISO 9919:2005

Elektrilised meditsiiniseadmed. Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud impulss-oksümeetri peamiste ohutus- ja toimivusnõuete osas kehtivad erinõuded (ISO 9919:2005)

EN 865:1997

30.9.2005

CEN

EN ISO 10079-1:1999

Meditsiiniline vaakumaparatuur. Osa 1: Elektritoitel töötav vaakumaparatuur. Ohutusnõuded (ISO 10079-1:1999)

EN ISO 10079-1:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10079-2:1999

Meditsiiniline vaakumaparatuur. Osa 2: Käsitsi käitatava ajamiga vaakumaparatuur (ISO 10079-2:1999)

EN ISO 10079-2:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10079-3:1999

Meditsiiniline vaakumaparatuur. Osa 3: Vaakum- või surveajamiga töötav vaakumaparatuur (ISO 10079-3:1999)

EN ISO 10079-3:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10535:1998

Tõstukid puuetega inimeste viimiseks ühest kohast teise. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 10535:1998)

—

CEN

EN ISO 10555-1:1996

Steriilsed ühekordselt kasutatavad intravaskulaarsed (soonesisesed) kateetrid. Osa 1: Üldnõuded (ISO 10555-1:1995)

—

EN ISO 10555-1:1996/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2000)

EN ISO 10555-1:1996/A2:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

CEN

EN ISO 10651-2:2004

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid. Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele. Osa 2: Ventilaatoritest sõltuvate patsientide koduseks raviks mõeldud ventilaatorid (ISO 10651-2:2004)

EN 794-2:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2005)

CEN

EN ISO 10651-4:2002

Kopsuventilaatorid. Osa 4: Erinõuded operaatorijuhitavatele elustusseadmetele (ISO 10651-4:2002)

—

CEN

EN ISO 10651-6:2004

Meditsiiniliseks kasutamiseks ettenähtud kopsuventilaatorid. Erinõuded esmasele ohutusele ja olulistele toimimisnäitajatele. Osa 6: Koduseks raviks mõeldud ventilatoorsed abiseadmed (ISO 10651-6:2004)

—

CEN

EN ISO 10993-1:2003

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 1: Hindamine ja katsetamine (ISO 10993-1:2003)

—

CEN

EN ISO 10993-3:2003

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 3: Testid geenitoksiliste, kantserogeensete ja reproduktiivsete toksiinide määramiseks (ISO 10993-3:2003)

EN 30993-3:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 10993-4:2002

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine. Osa 4: Vastasmõjude hindamiseks läbiviidavad valikkatsed verega (ISO 10993-4:2002)

EN 30993-4:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2003)

CEN

EN ISO 10993-5:1999

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine. Osa 5: Katsed tsütotoksilisuse hindamiseks — in vitro meetodid (ISO 10993-5:1999)

EN 30993-5:1994

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.1999)

CEN

EN ISO 10993-7:1995

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 7: Jäägid etüleenoksiidiga steriliseerimisest (ISO 10993-7:1995)

—

CEN

EN ISO 10993-9:1999

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 9: Potentsiaalsete lagusaaduste identifitseerimise ja kvantifitseerimise raamistik (ISO 10993-9:1999)

—

CEN

EN ISO 10993-10:2002

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 10: Ärrituse ja hilise ülitundlikkuse katsed (ISO 10993-10:2002)

EN ISO 10993-10:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2003)

CEN

EN ISO 10993-11:1995

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 11: Katsed süsteemse toksilisuse hindamiseks (ISO 10993-11:1993)

—

CEN

EN ISO 10993-12:2004

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 12: Proovieksemplari ettevalmistamine ja etalonained (ISO 10993-12:2002)

EN ISO 10993-12:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2005)

CEN

EN ISO 10993-13:1998

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 13: Polümeersetest meditsiiniseadmetest pärit mittetäisväärtuslike saaduste kuuluvuse ja koguse kindlakstegemine (ISO 10993-13:1998)

—

CEN

EN ISO 10993-14:2001

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 14: Keraamika lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-14:2001)

—

CEN

EN ISO 10993-15:2000

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 15: Metallide ja sulamite lagusaaduste identifitseerimine ja kvantifitseerimine (ISO 10993-15:2000)

—

CEN

EN ISO 10993-16:1997

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 16: Mittetäisväärtuslike saaduste ja uhtainete jaoks mõeldud toksikokineetilise uuringu ülesehitus (ISO 10993-16:1997)

—

CEN

EN ISO 10993-17:2002

Meditsiiniseadmete bioloogiline hindamine. Osa 17: Aine eraldumise lubatud piirmäärade kehtestamine (ISO 10993-17:2002)

—

CEN

EN ISO 11197:2004

Meditsiinilised toiteseadmed (ISO 11197:2004)

EN 793:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2005)

CEN

EN ISO 11990:2003

Optika ja optilised instrumendid. Laserid ja laseritega seotud seadmestik. Hingetoru tüve laserikindluse kindlaksmääramine (ISO 11990:2003)

EN ISO 11990:1999

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2003)

CEN

EN 12006-1:1999

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame ja veresoonkonna implantaatidele. Osa 1: Südameklapi asendajad

—

CEN

EN 12006-2:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele. Osa 2: Soonteproteesid, k.a südameklapi suistikud

—

CEN

EN 12006-3:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame- ja soonteimplantaatidele. Osa 3: Soonesisesed vahendid

—

CEN

EN 12010:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Liigest asendavad implantaadid. Erinõuded

—

CEN

EN 12011:1998

Instrumentaarium, mis on kasutatav seoses mitteaktiivsete kirurgiliste implantaatidega.Üldnõuded

—

CEN

EN 12182:1999

Tehnilised abivahendid puuetega inimestele. Üldnõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 12183:1999

Käsitsi lükatavad ratastoolid. Nõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 12184:1999

Elektri jõul töötavad ratastoolid, motorollerid ja nende laadijad. Nõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 12218:1998

Meditsiiniaparatuuri paralleelsüsteemid

—

EN 12218:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 12322:1999

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Mikrobioloogia sööde. Söötme esitluskriteeriumid

—

EN 12322:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

CEN

EN 12342:1998

Hingamistorud, mis on ette nähtud kasutamiseks koos anesteesiaaparaatidega ja ventilaatoritega

—

CEN

EN 12442-1:2000

Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised. Osa 1: Riski analüüs ja juhtimine

—

CEN

EN 12442-2:2000

Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised. Osa 2: Hankimise, kogumise ja käitluse ohje

—

CEN

EN 12442-3:2000

Meditsiiniseadmete valmistamisel kasutatavad loomsed koed ja nende tuletised. Osa 3: Viiruste ja muude ülekantavate toimeainete kõrvaldamise ja/või inaktiveerimise valideerimine

—

CEN

EN 12470-1:2000

Kliinilised termomeetrid. Osa 1: Maksimumseadmega metalsed vedeliktermomeetrid

—

CEN

EN 12470-2:2000

Kliinilised termomeetrid. Osa 2: Faasimuundurtüüpi (punktmaatriks) termomeetrid

—

CEN

EN 12470-3:2000

Kliinilised termomeetrid. Osa 3: Maksimumseadmega kompaktsete (mitteennetavate ja ennetavate) elektritermomeetrite jõudlus

—

CEN

EN 12470-4:2000

Kliinilised termomeetrid. Osa 4: Pidevmõõtmisega elektritermomeetrite jõudlus

—

CEN

EN 12470-5:2003

Kliinilised termomeetrid. Osa 5: Infrapunaste kõrvatermomeetrite töö (maksimumseadmega)

—

CEN

EN 12523:1999

Jäsemete välimised proteesid ja välimised ortopeediaseadmed. Nõuded ja katsemeetodid

—

CEN

EN 12563:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Liigeste asendusimplantaadid. Erinõuded puusaliigese asendusimplantaatidile

—

CEN

EN 12564:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Liigeste asendusimplantaadid. Erinõuded põlveliigese asendusimplantaatidile

—

CEN

EN ISO 12870:2004

Oftalmiline optika. Prilliraamid. Üldnõuded ja katsemeetodid (ISO 12870:2004)

EN ISO 12870:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2005)

CEN

EN 13014:2000

Anesteesia-ja hingamisseadmete gaasiproovitorude ühendused

—

CEN

EN 13060:2004

Väikesemahulised aurusterilisaatorid

—

CEN

EN 13220:1998

Meditsiinilise gaasi torusüsteemide liitmikega ühendatavad voolamise mõõteseadmed

—

CEN

EN 13221:2000

Kõrgsurve paindühendused kasutamiseks meditsiiniliste gaasidega

—

CEN

EN 13328-1:2001

Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks. Osa 1: Soolakatsemeetod filtreerimisjõudluse hindamiseks

—

CEN

EN 13328-2:2002

Hingamissüsteemi filtrid tuimastuseks ja respiratoorseks kasutuseks. Osa 2: Mittefiltreerimise aspektid

—

EN 13328-2:2002/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2004)

CEN

EN ISO 13485:2003

Meditsiiniseadmed. Kvaliteedijuhtimissüsteem. Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003)

EN ISO 13488:2000

EN ISO 13485:2000

31.7.2006

CEN

EN 13503-8:2000

Oftalmilised implantaadid. Intraokulaarsed läätsed. Osa 8: Põhinõuded (ISO 11979-8:1999 muudetud)

—

CEN

EN 13544-1:2001

Respiratoorse teraapia seadmed. Osa 1: Pihustussüsteemid ja nende komponendid

—

EN 13544-1:2001/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2004)

CEN

EN 13544-2:2002

Respiratoorse teraapia seadmed. Osa 2: Torustik ja toruliitmikud

—

CEN

EN 13544-3:2001

Respiratoorse teraapia seadmed. Osa 3: Õhuärakande seadmed

—

CEN

EN 13624:2003

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid. Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi fungitsiidse toime määramiseks. Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp)

—

CEN

EN 13718-1:2002

Õhu-, vee- ja raskestiläbitava maastiku kiirabisõidukid. Osa 1: Meditsiiniseadme liidese nõuded patsiendi eest pideva hoolitsuse tagamiseks

—

CEN

EN 13718-2:2002

Õhu-, vee- ja raskestiläbitava maastiku kiirabisõidukid. Osa 2: Operatiivsed ja tehnilised nõuded patsiendi eest pideva hoolitsuse tagamiseks

—

CEN

EN 13726-1:2002

Esmaste haavasidemete katsemeetodid. Osa 1: Absorptsiooni aspektid

—

CEN

EN 13726-2:2002

Esmaste haavasidemete katsemeetodid. Osa 2: Läbilaskvate kilesidemete auruniiskuse ülekande kiirus

—

CEN

EN 13727:2003

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid. Kvantitatiivne suspensioontest meditsiini valdkonnas kasutatava desinfektandi bakteritsiidse toime määramiseks. Katsemeetod ja nõuded (2.faas, 1.etapp)

—

CEN

EN 13795-1:2002

Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt. Osa 1. Üldnõuded tootjatele, töötlejatele ja toodetele

—

CEN

EN 13795-2:2004

Kirurgilised linad, kitlid ja kaitseülikonnad, mida kasutatakse meditsiiniliste seadmetena patsientide ja seadmete puhul ning kliinilise personali poolt. Osa 2: Katsemeetodid

—

CEN

EN 13824:2004

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Vedelate meditsiiniliste seadmete aseptiline töötlemine. Nõuded

—

CEN

EN 13826:2003

Tippvõimsusega vooluhulgamõõturid

—

CEN

EN 13867:2002

Vere dialüüsi ja sellega seotud ravi kontsentraadid

—

CEN

EN 13976-1:2003

Päästesüsteemid. Inkubaatorite transportimine. Osa 1: Nõuded liidesele

—

CEN

EN 13976-2:2003

Päästesüsteemid. Inkubaatorite transportimine. Osa 2: Nõuded süsteemile

—

CEN

EN 14079:2003

Mitteaktiivsed meditsiinilised seadmed. Katsemeetodid kompresside ja haavasidumistoodete valmistamiseks kasutatavale absorbeerivale puuvillasele sidemele ja absorbeerivale vatile ning viskoossidemele

—

CEN

EN ISO 14155-1:2003

Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks. Osa 1: Üldnõuded (ISO 14155-1:2003)

EN 540:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2003)

CEN

EN ISO 14155-2:2003

Meditsiinitehnika inimeste terviseuuringuteks. Osa 2: Kliiniliste uuringute planeerimine (ISO 14155-2:2003)

—

CEN

EN ISO 14160:1998

Loomse päritoluga materjale sisaldavate ühekordselt kasutatavate meditsiinivahendite steriliseerimine. Vedelate keemiliste sterilantidega steriliseerimise usaldusväärsuse kontrollimine ja rutiinne kontrollimine (ISO 14160:1998)

—

CEN

EN 14180:2003

Meditsiinilised steriliseerijad. Madaltemperatuuriga auru ja formaldehüüdi kasutavad steriliseerijad. Nõuded ja katsetamine

—

CEN

EN 14299:2004

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Erinõuded südame ja veresoonkonna implantaatidele. Erinõuded arteriaalpingutitele

—

CEN

EN 14348:2005

Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid. Kvantitatiivne suspensioonikatse meditsiini valdkonnas, meditsiinilised instrumendid kaasa arvatud, kasutatava keemiliste desinfektantide müobakteritsiidse toime Määramiseks. Katsemeetodid ja nõuded (f

—

CEN

EN ISO 14408:2005

Laserkirurgias kasutatavad trahheotoomiavoolikud. Nõuded märgistusele ja kaasnevale informatsioonile (ISO 14408:2005)

—

CEN

EN ISO 14534:2002

Oftalmiline optika. Kontaktläätsed ja kontaktläätsede hooldusvahendid. Põhinõuded (ISO 14534:2002)

EN ISO 14534:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2002)

CEN

EN ISO 14602:1998

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Osteosünteesiks ettenähtud implantaadid. Erinõuded (ISO 14602:1998)

—

CEN

EN ISO 14630:2005

Mitteaktiivsed kirurgilised implantaadid. Üldnõuded (ISO 14630:2005)

EN ISO 14630:1997

30.11.2005

CEN

EN ISO 14889:2003

Oftalmiline optika. Prilliklaasid. Põhinõuded lahtilõikamata viimistletud prilliklaasidele (ISO 14889:2003)

EN ISO 14889:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2003)

CEN

EN ISO 14937:2000

Tervishoiutoodete steriliseerimine. Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Meditsiinivahendid. Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2000)

EN 1441:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2004)

EN ISO 14971:2000/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2004)

CEN

EN ISO 15001:2004

Anesteesia- ja hingamisseadmed. Sobivus hapnikuga kasutamiseks (ISO 15001:2003)

—

CEN

EN ISO 15004:1997

Oftalmilised instrumendid. Põhinõuded ja katsemeetodid (ISO 15004:1997)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatuur. Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000)

—

EN ISO 15225:2000/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 15747:2005

Veenisisesteks süstideks mõeldud plastanumad (ISO 15747:2003)

—

CEN

EN ISO 17510-1:2002

Uneapnoe hingamisteraapia. Osa 1: Uneapnoe hingamisteraapia seadmed (ISO 17510-1:2002)

—

CEN

EN ISO 17510-2:2003

Uneapnoe hingamisteraapia. Osa 2: Maskid ja lisatarvikud (ISO 17510-2:2003)

—

CEN

EN ISO 17664:2004

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Tootja poolt esitatav informatsioon resteriliseeritavate meditsiiniseadmete käitlemise kohta (ISO 17664:2004)

—

CEN

EN ISO 18777:2005

Meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud kaasaskantavad vedelhapnikusüsteemid. Erinõuded (ISO 18777:2005)

—

CEN

EN ISO 18778:2005

Hingamisvahendid. Beebimonitorid. Erinõuded (ISO 18778:2005)

—

CEN

EN ISO 18779:2005

Hapniku ja hapnikusegude konserveerimiseks kasutatavad meditsiiniseadmed. Erinõuded (ISO 18779:2005)

—

CEN

EN 20594-1:1993

6% koonilisusega (Luer) koonilised vahelülid süstaldele, nõeltele ja teatud muule meditsiinivarustusele. Osa 1: Üldnõuded (ISO 594-1:1986)

—

EN 20594-1:1993/A1:1997

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.1998)

CEN

EN ISO 21647:2004

Elektrilised meditsiiniseadmed. Erinõuded gaasi monitooringuseadmete esmasele ohutusele ja toimimise põhinõuetele (ISO 21647:2004)

EN 12598:1999

EN ISO 11196:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2005)

CEN

EN ISO 22612:2005

Nakkusohtlike osakeste kaitseriietus. Kuivbakterite läbilaskekindluse katsemeetod (ISO 22612:2005)

—

CEN

EN 27740:1992

Kirurgilised instrumendid. Eemaldatava teraga skalpellid. Kinnituse mõõtmed (ISO 7740:1985)

—

EN 27740:1992/A1:1997

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.1998)

CEN

EN 30993-6:1994

Meditsiinivahendite bioloogiline hindamine. Osa 6: Katsed implantatsioonijärgsete paiksete toimete hindamiseks (ISO 10993-6:1994)

—

CEN

EN 46003:1999

Kvaliteedisüsteemid. Meditsiiniseadmed. EN ISO 9003 rakendamise erinõuded

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/17

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) rakendamisega

(2005/C 240/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 375:2001
  Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga “STERIILNE”. Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad | — | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Kopsuventilaatorid. Osa 1: Erinõuded intensiivravis kasutatavatele ventilaatoritele | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2001) |
| CEN | EN 980:2003
  Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid | EN 980:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Toimeainespetsiifilised täitesüsteemid anesteetikumiaurustitele. Osa 1: Ristkülikukujulise võtmega reguleeritavad täitesüsteemid | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.11.2000) |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Anesteesia- ja hingamisvahendid. Sõnastik (ISO 4135:2001) | — | |
| CEN | EN 12286:1998
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Bioloogilise päritoluga proovide koguste mõõtmine. Etalon-mõõtmistoimingute esitamine | — | |
| EN 12286:1998/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.11.2000) |
| CEN | EN 12287:1999
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Väljaspool organismi (katseklaasis) toimuva protsessi diagnostiline meditsiiniaparatuur. Koguste mõõtmine bioloogilise algmaterjali proovides. Etalonainete kirjeldus | — | |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Mikrobioloogia sööde. Söötme esitluskriteeriumid | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2002) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Meditsiiniseadmed. Kvaliteedijuhtimissüsteem. Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 31.7.2006 |
| CEN | EN 13532:2002
  Üldnõuded in vitro diagnostilistele enesekontrolli meditsiiniseadmetele | — | |
| CEN | EN 13612:2002
  In vitro diagnostiliste seadmete jõudluse hindamine | — | |
| CEN | EN 13640:2002
  In vitro diagnostiliste reaktiivide stabiilsuskatsetus | — | |
| CEN | EN 13641:2002
  In vitro diagnostiliste reaktiividega seotud infektsiooniriski kõrvaldamine või vähendamine | — | |
| CEN | EN 13975:2003
  Diagnostiliste in vitro meditsiiniseadmete vastuvõtul teostatava testimise osaks olevad proovivõtumeetodid. Statistilised aspektid | — | |
| CEN | EN 14254:2004
  In vitro meditsiinilised diagnostikaseadmed. Ühekordselt kasutatavad anumad verest erinevate proovide võtmiseks inimestelt | — | |
| CEN | EN 14820:2004
  Ühekordsed katsutid inimese veenivere proovide kogumiseks | — | |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Tervishoiutoodete steriliseerimine. Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Meditsiinivahendid. Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2000) | — | |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2004) |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  In vitro laboriklaasil diagnoosimise süsteemid. Nõuded diabeedikute enesetestimise veresuhkru jälgimise süsteemile (ISO 15197:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatuur. Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Bioloogilise materjali mõõtmine. Metroloogiline väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 17511:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Bioloogilise materjali mõõtmine. Metroloogiline katalüütilise ensüümide kontsentratsiooni väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 18153:2003) | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 375:2001

Nõuded professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro kasutatavate diagnostiliste reaktiivide sildiga märgistusele

—

CEN

EN 376:2002

Tootja poolt esitatav informatsioon enesekontrolliks kasutatavate in vitro diagnostiliste reaktiivide kohta

—

CEN

EN 556-1:2001

Meditsiiniseadmete steriliseerimine. Nõuded meditsiiniseadmetele, mis on märgistatud sõnaga “STERIILNE”. Osa 1: Nõuded lõplikult steriliseeritud meditsiiniseadmetele

—

CEN

EN 591:2001

Professionaalseks kasutamiseks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 592:2002

Enesekontrolliks mõeldud in vitro diagnostiliste instrumentide kasutamise eeskirjad

—

CEN

EN 794-1:1997

Kopsuventilaatorid. Osa 1: Erinõuded intensiivravis kasutatavatele ventilaatoritele

—

EN 794-1:1997/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2001)

CEN

EN 980:2003

Meditsiiniseadmete märgistamiseks kasutatavad graafilised sümbolid

EN 980:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2003)

CEN

EN 1280-1:1997

Toimeainespetsiifilised täitesüsteemid anesteetikumiaurustitele. Osa 1: Ristkülikukujulise võtmega reguleeritavad täitesüsteemid

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.11.2000)

CEN

EN ISO 4135:2001

Anesteesia- ja hingamisvahendid. Sõnastik (ISO 4135:2001)

—

CEN

EN 12286:1998

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Bioloogilise päritoluga proovide koguste mõõtmine. Etalon-mõõtmistoimingute esitamine

—

EN 12286:1998/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.11.2000)

CEN

EN 12287:1999

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Väljaspool organismi (katseklaasis) toimuva protsessi diagnostiline meditsiiniaparatuur. Koguste mõõtmine bioloogilise algmaterjali proovides. Etalonainete kirjeldus

—

CEN

EN 12322:1999

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Mikrobioloogia sööde. Söötme esitluskriteeriumid

—

EN 12322:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2002)

CEN

EN ISO 13485:2003

Meditsiiniseadmed. Kvaliteedijuhtimissüsteem. Reguleerivad sätted (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

31.7.2006

CEN

EN 13532:2002

Üldnõuded in vitro diagnostilistele enesekontrolli meditsiiniseadmetele

—

CEN

EN 13612:2002

In vitro diagnostiliste seadmete jõudluse hindamine

—

CEN

EN 13640:2002

In vitro diagnostiliste reaktiivide stabiilsuskatsetus

—

CEN

EN 13641:2002

In vitro diagnostiliste reaktiividega seotud infektsiooniriski kõrvaldamine või vähendamine

—

CEN

EN 13975:2003

Diagnostiliste in vitro meditsiiniseadmete vastuvõtul teostatava testimise osaks olevad proovivõtumeetodid. Statistilised aspektid

—

CEN

EN 14254:2004

In vitro meditsiinilised diagnostikaseadmed. Ühekordselt kasutatavad anumad verest erinevate proovide võtmiseks inimestelt

—

CEN

EN 14820:2004

Ühekordsed katsutid inimese veenivere proovide kogumiseks

—

CEN

EN ISO 14937:2000

Tervishoiutoodete steriliseerimine. Üldnõuded steriliseerimisaine iseloomustusele ja meditsiiniseadmete steriliseerimisprotsessi väljatöötamisele, valideerimisele ja tavakontrollile (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Meditsiinivahendid. Riskijuhtimise rakendamine meditsiinivahenditele (ISO 14971:2000)

—

EN ISO 14971:2000/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2004)

CEN

EN ISO 15197:2003

In vitro laboriklaasil diagnoosimise süsteemid. Nõuded diabeedikute enesetestimise veresuhkru jälgimise süsteemile (ISO 15197:2003)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatuur. Meditsiinivahendite nomenklatuurisüsteemi spetsifikatsioon ettenähtud andmevahetuse otstarbel (ISO 15225:2000)

—

CEN

EN ISO 17511:2003

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Bioloogilise materjali mõõtmine. Metroloogiline väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 17511:2003)

—

CEN

EN ISO 18153:2003

In vitro kasutatavad diagnostilised meditsiiniseadmed. Bioloogilise materjali mõõtmine. Metroloogiline katalüütilise ensüümide kontsentratsiooni väärtuste jälgimine vastavalt kaliibritele ja kontrollmaterjalidele (ISO 18153:2003)

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/20

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 240/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi nr: E10/2005

Nimetus: Ringhäälingu loamaks — Prantsusmaa

Eesmärk: Prantsusmaa avalik-õigusliku televisiooni France Télévision rahastamine

Õiguslik alus: Loi no 49-1032 du 30 juillet 1949

Eelarve: eelarve summa on igal aastal erinev

Kestus: Ülalnimetatud õigusakt on France Télévisionile ülesandeks tehtud avalik-õigusliku televisiooniteenuse osutamise rahastamise alus

Mu teave: komisjoni otsus, millega France Télévisionile antud toetused tunnistati menetlusmääruse 659/99 artikli 1 punkti b kohaseks riigiabiks. Komisjoni taotluste alusel kohustus Prantsusmaa muutma avalik-õigusliku televisiooni rahastamiskava teatud tahke, et tagada selle kokkusobivus ühisturuga

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Luksemburg

Abi nr: N 205 C/2004 ja N 205 D/2004

Nimetus: Väike-ja keskmise suurusega ettevõtetele toetuse andmise raamseadus

Eesmärk: Keskkonnakaitse; uurimis- ja arendustegevuse edendamine

Õiguslik alus: loi portant création d'«un cadre général des régimes d'aides en faveur du secteur des classes moyennes»

Eelarve: 1 miljon EUR (keskkond) ja 500 000 EUR (uurimis- ja arendustegevus)

Abi osatähtsus või summa:

| — | kuni 40 %, ilma keskkonnaalaste lisatoetusteta |
| --- | --- |

—

kuni 40 %, ilma keskkonnaalaste lisatoetusteta

| — | 100 % + 15 % saastunud ala reostusest puhastamise toetuseks |
| --- | --- |

—

100 % + 15 % saastunud ala reostusest puhastamise toetuseks

| — | 25 %, 50 % ja 75 % uurimistoetuseks sõltuvalt uurimise etapist; ilma lisatoetusteta. |
| --- | --- |

—

25 %, 50 % ja 75 % uurimistoetuseks sõltuvalt uurimise etapist; ilma lisatoetusteta.

Kestus: 6 aastat

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Abi nr: N 206/2003

Nimi: Veeteede kaubavedude toetus (Waterborne Freight Grant, WFG)

Eesmärk: Soodustada kaubaveo maanteelt veeteedele ümbersuunamist, andes abi uuele/olemasolevale rannikuäärsele, lähisõitude või siseveeteede transpordile tingimusel, et välditakse veoautode kasutamist ja et Ühendkuningriik saab sellest keskkonnaalast kasu.

Õiguslik alus: Transport Act 2000, section 272; Transport (Scotland) Act 2001, section 71

Eelarve: 60 miljoni GBP suurune kogueelarve antakse kaubavedude toetuskavaks (Freight Facilities Grant Scheme, FFG) ja siseveeteede kaubavedude toetuseks (Waterborne Freight Grant, WFG).

Kestus: 6 aastat

Muu teave: Kava täiendab olemasolevat kaubavedude toetuse (Freight Facilities Grant, FFG) kava (1)

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi nr: N 312/2003

Nimetus: Tööstuse tehnikakeskuste (Centres Techniques Industriels) ja tehnilise arengu kutsekeskuste (Centres Professionnels de Développement Technique) rahastamisviiside uuendamine

Eesmärk: Masinatööstustoodete, tarbekaupade ja ehitusmaterjalide läbimüügi edendamine (Tarbekaubad, masinatööstustooted, ehitusmaterjalid)

Õiguslik alus: loi 2001-692 du 1er août 2001 et loi de finance annuelle

Kestus: Alates heakskiitmisest komisjonis kuni 31. detsembrini 2004.

Muu teave: Abisaaja: CTI et CPDE dans les secteurs des biens de consommation, de la mécanique et des matériaux de construction.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Saksamaa (Saksimaa)

Abi nr: N 548/04

Nimetus: Toetus uute või uuenduslike toodete ja meetodite väljatöötamisele Saksimaal. — Abikava NN 32/98 pikendamine

Eesmärk: Uurimis- ja arendustegevus

Õiguslik alus: Förderrichtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit über die Gewährung von Zuwendungen für Projekte zur Entwicklung neuer oder neuartiger Produkte und Verfahren im Freistaat Sachsen (Einzelbetriebliche Projektförderung) vom 7. Februar 2001;

Vorläufige Sächsische Haushaltsordnung (SäHo) vom 19. Dezember 1990;

Vorläufige Verwaltungsvorschrift zu §§ 23, 44 SäHo

Eelarve: 225 miljonit EUR

Abi osatähtsus või summa: 50 % tööstusuuringutele; 25 % konkurentsieelsele arendustegevusele; lisaks 10 % väike- ja keskmiste ettevõtetele antavateks soodustusteks (kui tegemist on VKEdega); lisaks 10 % soodustusteks avalik-õiguslike uurimis- ja arendusinstituutide ning äriühingute tulemusliku koostöö korral

Kestus: 1.1.2005 — 31.12.2009

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriigid: Itaalia

Abi nr: N 582/04

Nimi: Riiklik abi biokütuste kasutamise edendamiseks/Maksusoodustus

Eesmärk: Keskkonnakaitse

Õiguslik alus: Art. 21 par. 6 del Decreto Legislativo 25 ottobre 1995 n. 504; legge del 30.12.2004 n. 311 (finanziaria 2005)

Abi osatähtsus või summa: 561 267 000 EUR

Kestus: kuni 30.6.2010

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik (Wales)

Abi nr: N 597/2003

Nimetus: Puiduenergiaalane ettevõtluskava

Eesmärk: Kõnealuse kava eesmärk on soodustada Walesis puidu kasutamist taastuva energiaallikana. Sellega rahastatakse projekte, mis aitavad kaasa Walesi puitkütuseturu tekkele.

Õiguslik alus: 1967 Forestry Act

Eelarve: 6 miljonit GBP (9 miljonit EUR kogu kava kestuse ajaks.

Abi osatähtsus või summa: Kuni 40 % abikõlblikest kuludest, millele lisandub 5 % suurune lisatasu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c osutatud piirkondades ja 10 % suurune lisatasu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a hõlmatud piirkondades. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele võib anda veel 10 %.

Kestus: 3 aastat (kuni septembrini 2007)

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Belgia (Flaamimaa)

Abi number: N 608/2004

Nimetus: Soojuse ja elektri koostootmise sertifikaadid

Eesmärk: Keskkonnakaitse (Energeetika)

Õiguslik alus: Besluit van de Vlaamse regering van 5 maart 2004 houdende de openbaredienstverplichting ter bevordering van de elektriciteitsopwekking in kwalitatieve warmtekrachtinstallaties

Osatähtsus või summa: Meede ei kujuta endast abi.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  N 649/2001 – UK – Kaubavedude toetus (Freight Facilities Grant); komisjoni 20. detsembri 2001. aasta otsus

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/23

---

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2005/C 240/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nimetatud määruse artiklitega 7 ja 12d. Kõik vastuväited taotlusega seotud vastuväited tuleb edastada liikmesriigi, Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse vahendusel kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest. Dokumendi avaldamise tingisid järgmised, eelkõige punktis 4.6 esitatud üksikasjad, mis võimaldavad lugeda taotluse põhjendatuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2081/92.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2081/92

“CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO”

EÜ nr: IT/00270/21.1.2003

KPN ( ) KGT (X)

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamise eesmärgil. Kõikide üksikasjade suhtes palutakse huvitatud isikutel, eelkõige asjaomaste kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud toodete tootjatel tutvuda kas siseriiklikes asutustes või ühingutes või vastavates Euroopa Komisjoni talitustes (1) kättesaadava tehnospetsifikaadi täieliku variandiga.

1.   Liikmesriigi pädev asutus

| Nimi: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma |
| Tel: | 06-481 99 68 |
| Faks: | 06-42 01 31 26 |
| E-post: | qtc3@politicheagricole.it |

Nimi:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Aadress:

Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma

Tel:

06-481 99 68

Faks:

06-42 01 31 26

E-post:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Rühm

2.1   Nimi: Consorzio di Tutela e valorizzazione degli ortaggi dell'altopiano del Fucino

2.2   Aadress:

| P.zza Torlonia, 91 — I-67051 AVEZZANO (AQ) |
| --- |
| Tel: (39) 863 50 22 31 |

P.zza Torlonia, 91 — I-67051 AVEZZANO (AQ)

Tel: (39) 863 50 22 31

2.3   Liikmed: tootjad/töötlejad (x) muu ( )

3.   Toote liik

Klass 1.6 Värsked ja töödeldud puu-, köögi- ja teraviljad — Porgand

4.   Tehnospetsifikaat

(artikli 4 lõikes 2 sätestatud nõuete kokkuvõte):

4.1   Nimetus: “Carota dell'Altopiano del Fucino”

4.2   Kirjeldus: Kaitstud geograafiline tähis “Carota dell'Altopiano del Fucino” märgib Daucus carota L. liiki kuuluvate järgmiste sortide porgandit: “MAESTRO” (Vilmorin), “PRESTO” (Vilmorin), “CONCERTO” (Vilmorin), “NAPOLI” (Bejo), “NANDOR” (Clause) ja “DORDOGNE” (SG).

Tootel peavad olema järgmised tunnused:

Kuju: silindriline, tömbi otsaga, juurekarvadeta.

Värvus: intensiivne oranž, kaasaarvatud ülaosa.

Sisaldus:

sahharoos > 3 %;

beetakarotiin > 100 mg/kg;

askorbiinhape > 5 mg/kg;

valgud > 1,2 %;

kiudained > 1,2 %.

Füüsikalised omadused: krõmpsuv viljaliha, puhtalt murduv.

Kõik porgandid peavad olema ekstraklassist või I klassist.

4.3   Geograafiline piirkond: “Carota dell'Altopiano del Fucino” tootmispiirkond hõlmab kogu Altopiano del Fucino piirkonda.

Selle välispiiriks on Strada Provinciale Circonfucense, ja see hõlmab ka maa-alasid, mis on jaotatud taluteede ja nummerdatud kruntidena väiksemateks üksusteks ning mis on järgmiste L'Aquila provintsi omavalitsusüksuste osad: Avezzano ja seda ümbritsevad külad, Celano ja seda ümbritsevad külad, Cerchio, Aielli, Collarmele, Pescina ja seda ümbritsevad külad, S. Benedetto dei Marsi, Gioia nei Marsi ja seda ümbritsevad külad, Lecce dei Marsi, Ortucchio, Trasacco ja Luco dei Marsi.

4.4   Päritolutõend: Porgandite kasvatus põllukultuurina sai Altopiano del Fucinos alguse 1950. aastal. Saagist saadud märkimisväärne tulu äratas talupidajates tähelepanu, kes omakorda tõid porgandi Altopiano del Fucinos kasutatavasse külvikorda.

Porgandikasvatus tõi lisaks majanduslikule kasule kaasa põllukultuuride külvikorra tsükli pikenemise, vähendades oluliselt niisuguseid probleeme nagu taimehaiguste levik või Fucinos palju probleeme tekitanud mullaväsimuse nähtus. Kõnealuses seoses tuleb rõhutada, et õige külvikorraga hoitakse praegu, erinevalt eelmisest lähenemisest, kui kasutati fumigantseid nematotsiide, suhkrupeedi- ja kartuli-nematoode kontrolli all — ka see on võimalik tänu porgandi toomisele külvikorda.

Kõnealuse põllukultuuri edu tegi sellest Altopiano del Fucino köögiviljasektori tähtsaima köögivilja, mida näitab ka kõnealuse kultuuri populaarsus ja kuulsus nii sise- kui ka välisturgudel. Selle põllukultuuri kuulsuse tõttu kasutavad paljud tootjad muude piirkondade toodete turustamiseks “Fucino” nime. Sellest tuleneb vajadus kindlustada toote päritolu teatud menetluse teel, tagades tootmise eri järkude jälgitavuse ning kontrolli tootjate ja maa-alade üle, kus kasvatatakse “Fucino” porgandit ning mis peavad olema kantud eriregistritesse. Kõnealuseid kontrolle peab teostama põllumajandus- ja metsandusministeeriumi volitatud kontrolliasutus, mis peab kontrollima ka, et kaitstud geograafiline tähis “Carota dell'Altopiano del Fucino” vastab toote tehnilise kirjelduse tingimustele.

4.5   Tootmismeetod: Porgandikasvatuse tavameetoditeks on tootmisvõtted, mida saab kirjeldada järgmiste sammudena:

külvipinna ettevalmistamine: kündmine ja kultiveerimine pinna peenestamiseks, rullimine ja väetamine sõnnikut kasutamata (vältimaks juurte pruunistumist kultuuri kasvutsükli ajal orgaanilise aine lagunemise tulemusena).

Kündmine on seemnete ühtlase jaotumise ja optimaalse külvitiheduse tagamiseks täielikult mehhaniseeritud. Seemned külvatakse 35—40 cm reavahega ja 5—7 cm laiuste ribadena või teise võimalusena pidevate topeltridadena. Seemned külvatakse 0,5—1,5 cm sügavusele.

Külvikord peab toimuma vähemalt nelja-aastaste tsüklitena.

Maad haritakse tavaliselt mehhaaniliselt.

Kõblata tuleb vähemalt korra, et hoida kahjurid kontrolli all ning vähendada mullatihedust, kindlustamaks juure sujuv, kokkupigistuseta ja painutuseta kasv. Porgandi ülaosa roheliseks muutumise vältimiseks tuleb vähemalt üks kord mullata.

Kasta tuleb sagedasti ja mõõdukalt, vihmutitega kastmisel ei tohi kastmisvee kogus ületada 400 m3/ha. Suvel (juulis ja augustis) tuleb vajaduse korral kasta öösel või kõige hiljem varahommikul.

Saak koristatakse vastavalt toote sihtkoha ja pakendi jaoks kõige sobilikumale valmidusastmele, järgides ühenduse õiguses kehtestatud kvaliteedireegleid ning arvestades punktis 4.2 toodud tunnuseid.

Kui toode on ette nähtud säilitamiseks, tuleb saak koristada alles siis, kui köögivili on täielikult valminud ja mitte enne sordi kohta kehtestatud koristamise tähtaega, lähtudes ilmastikutingimustest, et tagada kvaliteedi- ja organoleptiliste omaduste säilimine. Suvel (juulis ja augustis) tuleb saak koristada varahommikul või hilisel pärastlõunal, et vältida porgandi sattumist päikese kätte.

Kui porgandid on koristatud, tuleb need nelja tunni jooksul vedada ettevalmistuskeskustesse, kus porgandeid enne pesemist ja pakkimist jahutatakse, et säilitada nende krõmpsuvust, värvi ja maitset.

4.6   Seos piirkonnaga: Toote kerge kättesaadavus kõnealuses piirkonnas on soodustanud toote ettevalmistamise ja pakendamisega seotud tegevusi ning aidanud kaasa porganditest kuubikuid ja mahla valmistavate ettevõtete rajamisele. Kõik see on võimaldanud luua süsteemi, mis ühendab piirkonna suurepäraseid pinnase- ja ilmastikutingimusi töötajate (kes töötavad kõnealuses sektoris põllumajandusettevõtjate või müüjatena) spetsialiseerumise kõrge tasemega ning töötlemisrajatiste rohkusega, mis kõik kokku tagab piirkonna tuntuse oma porgandite poolest.

Altopiano del Fucino — piirkond, mis on eelkõige tuntud oma köögiviljatoodangu poolest — asub Lõuna-Itaalia keskosas, Abruzzos — maakonnas, mida kutsutakse Regione dei Parchi (looduskaitsealade piirkond).

Piirkond asub 700 m kõrgusel üle merepinna ja on tasase pinnamoega. Seal on 16 000 hektarit maad ning see on ümbritsetud mägedega, mis on erilise keskkonnahuvi objektiks, nagu näiteks Abruzzo ja Velino-Sirente looduskaitseala mäed ning Ernici ja Simbruini mäed.

Piirkonna põllumajandusliku kujunemise algus ulatub tagasi mitte kaugemale kui 19. sajandi lõppu, kui prints Alessandro Torlonia lasi lõplikult kuivaks tollal Itaalia kolmandaks suurimaks järveks peetud Fucino järve.

Kirjeldatu põhjal võib Altopiano del Fucinot määratleda kui noort, väga viljakat ja reostamata maad, mis tänu maapinna eripärale ja eriti soodsale kliimale annab köögiviljadele ainulaadseid, Euroopa tarbijate poolt tunnustatud ja hinnatud organoleptilisi ja toitumuslikke omadusi.

Kõnealuse piirkonna muld on suure lubjasisaldusega ning liiva ja savi segune, mille pH-tase on nõrgalt leeliselise ja leeliselise vahel. Mulla orgaaniliste ainete sisaldus on suur, mida võib põhjendada rohke sõnniku kasutamisega väetamisel, mida Fucino talupidajad teevad üle ühe aasta.

Kliimat mõjutavad ümbritsevad mäeahelikud, maapinna kõrgus ning tiheda kanalivõrgustiku, mis katab veevajaduse kasvuhooaja jooksul ning tagab liigvee kogumise talvel, poolt tekitatav suhteline õhuniiskus. Olulise tähtsusega on see, et talved on karmid ja vihmased, sellal kui suvel (peamiselt juulist poole augustini) mõjutab kogu piirkonda kuumus ning piirkonna asukoha kõrguse tõttu on ööpäevane temperatuurikõikumine suur.

Maaparanduse järgselt viljeldi alguses kartulit ja suhkrupeeti, pärast seda kasvatati Altopiano del Fucinos teisi põllukultuure, kaasa arvatud porgandit. Seda tehti mitte ainult parema külvikorra pärast, vaid ka talupidajate spetsialiseerumise laiendamiseks nende endi initsiatiivil.

Porgandi näol on Fucino piirkond leidnud omale tähtsaima põllukultuuri, ja seda osaliselt tema ainulaadsete omaduste tõttu, mis tal on tänu kõnealusele maa-alale.

Just mulla kobeduse ja poorsuse tõttu on Fucinos kasvatatud porgandid silmapaistva kujuga — juurikas on peamiselt silindriline ja tömbi otsaga, ilma juurekarvade ja sügavate lõhedeta varre juures, sileda koorega ning intensiivse oranži värvusega. Lisaomadusena tuleks nimetada toitainesisaldust: Altopiano del Fucino piirkonna porgandil on suur tasakaalustatud askorbiinhappe- (5 mg/kg) ja üldsuhkrusisaldus. Süsivesikusisaldus on üle keskmise ja valgusisaldus 1,2 %, kiudainete sisaldus (1,8 %) parandab mikroelementide (kaltsiumi, raua, fosfori ja kaaliumi) imendumist.

Vitamiinid on veel üks porganid “Carota dell'Altopiano del Fucino” iseloomulik koostisosa, mis teeb toote hõlpsasti eristatavaks: tiamiini, riboflaviini ning eelkõige karotiini (>100 mg/kg) sisaldus on suur.

4.7   Kontrolliasutus:

| Nimi: | AGROQUALITA |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma |
| Tel: | 06-47 82 24 63 |
| Faks: | 06-47 82 24 39 |

Nimi:

AGROQUALITA

Aadress:

Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma

Tel:

06-47 82 24 63

Faks:

06-47 82 24 39

4.8   Märgistus: Toode peab olema turustatud uues sobilikus pakendis, mis on valmistatud puidust, kartongist või plastist ning identifitseeritav etiketi põhjal, millel on järgmised andmed:

Sõnad “CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO” IGP INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA on vähemalt kaks korda suuremas kirjas kui ükskõik mis muu teave etiketil;

üksikasjalik teave tootmisega/pakkimisega tegeleva äriühingu nime, ärinime ja aadressi ning muu teabe kohta, mida nõutakse vastavates õigusaktides.

Käesolevas tehnospetsifikaadis sätestamata lisateave on keelatud.

Tooteid, mis on valmistatud kaitstud geograafilise tähisega “Carota dell'Altopiano del Fucino” toormest, võib ka valmiskujul ja töödelduna turustada kaitstud geograafilise tähise viitega pakendis, kasutamata ühenduse logot ja tingimusel, et:

kasutatakse ainult kaitstud geograafilise tähisega “Carota dell'Altopiano del Fucino” porgandit, nagu tõendatud;

äriühingud, kes kasutavad “Carota dell'Altopiano del Fucino” kaitstud geograafilist tähist on kantud eriregistrisse, mida peab ja ajakohastab põllumajandus- ja metsandusministeeriumi volitatud kontrolliasutus, mis viib läbi äriühingute kontrolli ainult seoses kaitstud tootega.

Kui kaitstud geograafilise tähisega “Carota dell'Altopiano del Fucino” porgandit kasutatakse osaliselt, võib vastavalt kehtivatele õigusaktidele viidata sellele kui ühele toote koostisosale või sellele, mida on tootest valmistatud.

Logo

Logo ülemine osa koosneb sõnadest “Carota dell'Altopiano del Fucino” ja on rohelises värvitoonis (mis on rahvusvahelise Pantone värvitabeli alusel: S 274-1 CVS) ning mustas värvitoonis kontuuriga, kirjatüübiks on Cooper blk hd bt, silmanähtava kirjakõrguse muutusega fraasi keskel (Altopiano) maapinna kõrguse väljendamiseks ja fraasi lõpus (Fucino) madalama maapinna väljendamiseks. Allpool on sõnad “INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA”, mille kirjatüübiks on Arial rounded mt bold ning mis on valges värvitoonis, ümbritsetud Pantone Reflex blue“peegelsinine” värvitooniga. Sõnastusest vasakul on EÜ kaitstud geograafilise tähise logo.

4.9   Siseriiklikud nõuded: —

---

(1)  Euroopa Komisjon — põllumajanduse peadirektoraat — põllumajandussaaduste kvaliteedipoliitika osakond — B-1049 Brüssel.

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/28

---

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2005/C 240/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nimetatud määruse artiklitega 7 ja 12d. Kõik vastuväited taotlusega seotud vastuväited tuleb edastada liikmesriigi, Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse vahendusel kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest. Dokumendi avaldamise tingisid järgmised, eelkõige punktis 4.6 esitatud üksikasjad, mis võimaldavad lugeda taotluse põhjendatuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2081/92.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2081/92

“PATACA DE GALICIA” VÕI “PATATA DE GALICIA”

EÜ nr ES/00205/6.9.2001

KPN ( ) KGT (X)

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamise eesmärgil. Kõikide üksikasjade suhtes palutakse eelkõige asjaomaste kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud toodete tootjatel tutvuda kas siseriiklikul tasandil või Euroopa Komisjoni talitustest (1).kättesaadava tehnospetsifikaadi täisversiooniga.

1.   Liikmesriigi pädev asutus

| Nimi: | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación
  Dirección General de Alimentación
  Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales |
| --- | --- |
| Aadress: | Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071. Madrid |
| Telefon: | (34) 913 47 53 94 |
| Faks: | (34) 913 47 54 10 |

Nimi:

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Dirección General de Alimentación

Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales

Aadress:

Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071. Madrid

Telefon:

(34) 913 47 53 94

Faks:

(34) 913 47 54 10

2.   Taotlejate rühm

2.1.A.   Nimi: S.A.T. N447 XUGA — A Limia

2.2.A.   Aadress:

2.1.B.   Nimi: Cooperativa de Santaballa

2.2.B.   Aadress:

2.3.   Liikmed: tootjad/töötlejad (x) muud ( )

3.   Toote liik

Klass 1.6. Puu- ja köögivili ning teravili — kartul.

4.   Tehnospetsifikaat

(nõuete kokkuvõte vastavalt artikli 4 lõikele 2)

4.1   Nimetus: “Pataca de Galicia” või “Patata de Galicia”.

4.2   Kirjeldus: Inimtoiduks ettenähtud kartulimugulad liigist Solanum tuberosum L. ja sordist “Kennebec”.

Kartulite läbimõõt on 40 kuni 80 millimeetrit (arvutuse aluseks on võetud ruudukujulise võrgusilma, millest kartul takistuseta läbi läheb, ühe külje pikkus) ning kartulil on järgmised omadused:

kuju ovaalsest ümarani

pindmised silmad

õhuke ja sile koor

koor värvuselt erekollane

valge viljaliha

tekstuur: katsumisel tihke, toiduvalmistamisel mure, suus tihke

sobivus toiduks: suurepärane tänu kõrgele kuivainesisaldusele ning värvi-, lõhna- ja maitsekvaliteedile toiduvalmistamisel

muud omadused: üle 18 % kuivainet ja vähem kui 0,4 % redutseerivaid suhkruid.

4.3   Geograafiline piirkond: KGTga kaitstud toodet kasvatatakse ja pakendatakse maa-alal, mis koosneb Galicia autonoomse piirkonna neljast alampiirkonnast:

Bergantiños (A Coruña provints): koosneb Carballo, Coristanco, Laracha, Malpica ja Ponteceso haldusüksusest.

Terra Cha-A Mariña (Lugo provints): koosneb tervikuna Abadíni, Alfozi, Barreirosi, Cospeito, Fozi, Lourenzá Mondoñedo, Ribadeo, Trabada, Valadouro, Vilalba ja Xermade haldusüksustest.

Lemos (Lugo provints): koosneb Monforte, Pantóni ja Saviñao haldusüksustest.

A Limia (Ourense provintsis): koosneb tervikuna Baltari, Os Blancosi, Calvos de Randíni, Porqueira, Rairíz de Veiga, Sandiási, Sarreausi, Trasmirasi, Vilar de Santose ja Xinzo de Limia haldusüksustest; Coedo ja Torneirose piirkonnast Allarízi haldusüksuses; Atasi, Cualedro, Lucenza, Vilela A Xironda piirkonnast Cualedro haldusüksuses; Bóveda, Padreda, Seiró ja Vilar de Barrio piirkonnast Vilar de Barrio haldusüksuses ning A Abeleda, Bobadela a Pinta, A Graña ja Sobradelo piirkonnast Xunqueira de Ambía haldusüksuses.

4.4   Päritolutõend: Ainsana on kaitstud päritolunimetuse “Pataca de Galicia” saamiseks kõlblikud sordi “Kennebec” toidukartulid, mis on kasvatatud sertifitseeritud seemnest või samast põllumajandusettevõttest pärit taaskasutatavast seemnest selleks sobilikul (haigusevabal) maa-alal, mis asub eespool mainitud alampiirkondades ning on registreeritud kontrolliasutuse Consejo Regulador juures.

Samuti võivad kõnealust toodet pakendada ainult nimetatud alampiirkondades asuvad ja kontrolliasutuse Consejo Regulador juures registreeritud laod ja pakendamisettevõtted.

Kartulid ladustatakse ja pakendatakse asjaomastes alampiirkondades, et säilitada kartulite eriomadusi. Traditsiooniliselt asuvad laod ja pakendamisettevõtted kõige parema kvaliteediga toodet kasvatavates piirkondades, mis võimaldab järelevalveasutuste jaoks sujuvama ja tulemuslikuma töö. Samuti on eesmärgiks muuta minimaalseks oht kahjustada toodet transpordi käigus (suurenenud põrutusoht, ebasobiv temperatuur jne) ning ebasobivate ladustamistingimuste tõttu.

Consejo Regulador tagab EN-45011 tootesertifitseerimisorganite üldkriteeriumidele toetudes toote jälgitavuse kartulipõldude (nagu on esitatud iga-aastases külvideklaratsioonis) järelevalve-, identifitseerimis- ja seireprogrammi abil. Consejo Regulador volitab ka sektoriväliseid ettevõtteid viima läbi kvaliteedikontrolli ning ladustamise, käsitsemise, pakendamise ja märgistamise alase täiustamise programmi.

4.5   Tootmismeetod: Lõpptoode peab vastama järgmistele kvaliteedi miinimumnõuetele: tüüpiline sordi “Kennebec” välimus; terviklik, terve ja puhas; lõigete ja muljumisjälgedeta ning sileda koorega; tihke ja silmadeta; ilma väliste defektide, plekkide, sälgete, välimiste ja värvimoonutusteta; piisav niiskus; mitte mingit üleliigset maitset või lõhna.

Kogu tootmisprotsessi vältel tuleb kasutada traditsioonilisi meetodeid; samale põllule ei tohi kaks aastat järjest kartuleid panna; kasutada tohib ainult sertifitseeritud või põllumajandusettevõttest pärit seemet; iga taime jaoks peab olema 75 × 32—35 cm jagu ruumi; kasutama peab orgaanilisi väetisi, mille C-N-tase tuleb säilitada; muldamine on kohustuslik; enne saagikoristust ei tohi 30 päeva jooksul kordagi põldu kasta.

Turustatava saagise lubatud maksimumkogus on vastavalt KGT-le 22 tonni hektari kohta niisutamata maal ja 35 tonni hektari kohta niisutatud maal.

Toodang tuleb sorteerida ja pakendada vastavalt läbimõõdule (alati 40 kuni 80 millimeetrit) ja päritolukohale. Pakendamise peab eelnevalt heaks kiitma Consejo Regulador ning pakendite standardsuurused on 15, 10, 5, 4, 3, 2 ja 1 kilogrammi suuruse netokaaluga (25 kilogrammi suurune pakend on lubatud restorani- ja hotellisektori klientide jaoks).

Toodangut tuleb transportida eraldi selleks vastavates sõidukites ja ladustada kõnealuseks eesmärgiks ette nähtud ruumides ning toodangu peab heaks kiitma Consejo Regulador.

4.6   Seos piirkonnaga:

Ajalooline:

Kartulikasvatust mainitakse Galicias juba 1607. aastal, kuid selle tegelik tähtsus ja sotsiaalne roll on pärit 18. sajandi keskpaigast seoses talupoegade ja kümnisekogujate esimeste õigusvaidlustega (1736). Kartuli suurim levik järgnes 1768.—1769. aasta teraviljakriisile, millest alates on kartulikasvatusel olnud võtmeroll regiooni demograafilises arengus.

Alates 18. sajandi lõpust on kartulikasvatus (niisutatud või niisutamata maal) olnud üks Galicia põllumajandusmaastiku iseloomulikumaid jooni ning kartul on moodustanud nii inimeste kui ka kariloomade (eriti veiste ja sigade) peatoiduse regioonis.

Kartuli ning selle kasvatamise üldine levik on tohutult kaasa aidanud peatoiduse segaviljeluse arengule; tänapäevani sisaldab peaaegu kogu Galicia külvikord kartulit.

Looduslik:

Pinnamood: Üldiselt on Galicia kõrgustikud sobilikud metsamajanduseks ja ekstensiivseks loomakasvatuseks, keskmised alad ekstensiivseks maaharimiseks ja vabapidamisega loomakasvatuseks ning orud ja madalikud on ideaalsed puu- ja köögivilja kasvatamiseks.

Kliima: Tänu kohalikele ilmastikutingimustele, mulla omadustele ja vaevanõudvatele kasvatamistavadele on toodang silmapaistva kulinaarse kvaliteediga. See kaupmeestele ja tarbijatele hästi teada asjaolu on muutnud Galicia kvaliteetkartuli väga nõutud tooteks, mille tõttu on ka hinnad nii piirkondlikul kui siseriiklikul turul kõrgemad.

Asjaomased ilmastikutingimused on suur sademetehulk (kõnealustes alampiirkondades 1 000—1 500 millimeetrit aastas) ning mahe temperatuur, mis võimaldavad niisutamisest sõltumata kartulitaime optimaalset kasvu, mis omakorda lihtsustab pidevat varremugula arengut. Kuiv hooaeg augustis ja septembris, mil mulla niiskustase langeb, tähendab, et kartulid kaotavad vee just enne saagikoristust ning küpsevad täielikult, moodustades tugeva ja ühtlase koore, kusjuures mõlemad tegurid (koor ja veekaotus) parandavad nende säilitamisomadusi ja kulinaarset kvaliteeti.

Mullad: Soovitatakse vaba tekstuuriga kivideta muldasid, mille orgaanilise aine sisaldus ei ole liialt kõrge. Tootmispiirkondades on peamiselt savi- ja saviliivmullad, mille pH väärtus on 5 kuni 6,5 — seega on need kõnealuse põllukultuuri jaoks ideaalsed. Seesuguses mulla tekstuuris kasvab varremugulatel õhuke ühtlane koore ning see võimaldab koristada varremugulad puhtana (pesta ei ole vaja). Kergelt happeline pH-tase aitab võidelda kärntõve vastu (kärntõbi muudab kartuli koore karedaks ja kärnaseks, nii et ebameeldiva välimuse tõttu ei ole seda võimalik müüa).

Mulla rohke väetamise (ligikaudu 25 kuni 30 tonni hektari kohta) tulemusena on saagi kulinaarne kvaliteet märgatavalt kõrgem.

4.7   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Consejo Regulador de la Denominación Específica “Pataca de Galicia” |
| --- | --- |
| Aadress: | Finca Devesa, s/n. N-525, pk 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense |
| Telefon: | 988-46 26 50 |
| Faks: | 988-46 26 50 |

Nimi:

Consejo Regulador de la Denominación Específica “Pataca de Galicia”

Aadress:

Finca Devesa, s/n. N-525, pk 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense

Telefon:

988-46 26 50

Faks:

988-46 26 50

Consejo Regulador vastab standardile EN-45011 kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikliga 10.

4.8   Märgistus: Kolmandiku pakendi esiküljest peavad katma tähistuslogo ning sõnad Kaitstud geograafiline tähis “Pataca de Galicia”. Pakendil peab olema ka Consejo Reguladori väljastatud nummerdatud etikett, millel korratakse logot.

4.9   Siseriiklikud nõuded:

| — | 2. detsembri seadus 25/1970 viinamarjade, veini ja alkoholi kohta. |
| --- | --- |

—

2. detsembri seadus 25/1970 viinamarjade, veini ja alkoholi kohta.

| — | 23. märtsi määrus nr 835/1972, millega kiidetakse heaks seadus 25/1970. |
| --- | --- |

—

23. märtsi määrus nr 835/1972, millega kiidetakse heaks seadus 25/1970.

| — | 25. jaanuari 1994. aasta otsus, millega täpsustatakse Hispaania õigusaktide ja 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) omavaheline vastavus. |
| --- | --- |

—

25. jaanuari 1994. aasta otsus, millega täpsustatakse Hispaania õigusaktide ja 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) omavaheline vastavus.

| — | 22. oktoobri kuninglik dekreet 1643/1999, milles sätestatakse menetlus registreerimistaotluste kandmiseks kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste ühenduse registrisse. |
| --- | --- |

—

22. oktoobri kuninglik dekreet 1643/1999, milles sätestatakse menetlus registreerimistaotluste kandmiseks kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste ühenduse registrisse.

---

(1)  Euroopa Komisjon — põllumajanduse peadirektoraat — põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond — B-1049, Brüssel.

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/32

---

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2005/C 240/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nimetatud määruse artiklitega 7 ja 12d. Kõik vastuväited taotlusega seotud vastuväited tuleb edastada liikmesriigi, Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse vahendusel kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest. Dokumendi avaldamise tingisid järgmised, eelkõige punktis 4.6 esitatud üksikasjad, mis võimaldavad lugeda taotluse põhjendatuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2081/92.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) NR 2081/92

“CLEMENTINE DE CORSE”

EÜ nr FR/00300/2.7.2003

KPN ( ) KGT (X)

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamise eesmärgil. Kõikide üksikasjade suhtes palutakse eelkõige asjaomase kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud toodete tootjatel tutvuda kas siseriiklikul tasandil või Euroopa Komisjoni vastavast talitusest (1) kättesadava tehnospetsifikaadi täieliku variandiga.

1.   Liikmesriigi pädev asutus

| Nimi: | Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Aadress: | 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris |
| Telefon: | (33 1) 53 89 80 00 |
| Faks: | (33 1) 42 25 57 97 |
| E-post: | info@inao.gouv.fr |

Nimi:

Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.)

Aadress:

51, rue d'Anjou — F-75008 Paris

Telefon:

(33 1) 53 89 80 00

Faks:

(33 1) 42 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Rühm

2.1   Nimi: Association pour la Défense et la Promotion de la Clémentine de Corse (APRODEC)

2.2   Aadress:

| Maison Verte 15, avenue Jean Zuccarelli — F-20200 Bastia |
| --- |
| Telefon: 04 95 31 74 34 |
| Faks: 04 95 31 74 34 |
| E-post: www.aprodec@wanadoo.fr |

Maison Verte 15, avenue Jean Zuccarelli — F-20200 Bastia

Telefon: 04 95 31 74 34

Faks: 04 95 31 74 34

E-post: www.aprodec@wanadoo.fr

2.3   Liikmed: tootjad/töötlejad (X) muu (X): puukooli omanikud

3.   Toote liik

Klass 1.6. Värske või töödeldud puu-, köögi- ja teravili.

4.   Tehnospetsifikaat

(artikli 4 lõikes 2 sätestatud nõuete kokkuvõte):

4.1   Nimetus: “Clémentine de Corse”

4.2   Kirjeldus: “Clémentine de Corse” (Korsika klementiin) on seemneteta klementiin (Citrus clementina), millel peavad olema järgmised omadused:

oranžikaspunane värvus, mis võib moodustada rohelise värvusega kattekoega pinnast kuni 1/5,

väikene või keskmine suurus, keskosas 46—68 mm maksimumläbimõõduga,

mahlasisaldus minimaalselt 42 %,

hapukas maitse,

koristusküpsuse E/A vahekord peab olema 8—17 ning happelisus 0,65—1,4. See määratakse kindlaks mahlas sisalduva suhkru (E, Brixi kraadides) ja sama mahla happesisalduse (A, tsitrushappe hulk 100 grammi kohta) vahekorra järgi,

turustatakse koos viljavarrega, millel on küljes üks–kaks lehte, mis moodustavad suuruselt viljast vähemalt 30 %.

4.3   Geograafiline piirkond: Korsika klementiini “Clémentine de Corse” geograafiline tootmispiirkond hõlmab osaliselt või täielikult Ülem- ja Lõuna-Korsika (mis moodustavad Vahemeres asuva Korsika saare) departemangude kommuune. Tegemist on suuremalt osalt mereäärsete aladega, mille eristamise aluseks on maapinna kõrgus, kalle ja kaugus merest (vt lõiget 4.6).

Tegevuste kompleks, mis sisaldab kolme operatsiooni, nimelt tootmist, koristamist ja pakkimist, toimub kõnealuses kaitstud geograafilise tähise piirkonnas.

4.4   Päritolutõend: Kõiki asjaomaseid ettevõtteid kontrollib eelnevalt ja annab neile vastavad volitused taotlejarühm ja sertifitseerimisorgan. Toodetega seotud tehinguid on võimalik jälgida tänu sellele, et puuviljatootjate ühendustel on oma tunnused, mis märgitakse toodetele kõikides faasides kuni lõpptarbijani jõudmiseni.

Igas põllumajandusettevõttes on olemas puuviljaaia register, milles on ära toodud klementiinipuude istandused ja viljapuude grupid. Põllumajandustootjad peavad päevikuid, milles on ära toodud tootja tegevus viljapuude gruppide kaupa. Iga korjatud puuviljapartii märgistatakse tootja ja viljapuude grupi tunnustega. Toode kannab kõnealust tunnust kohaleveol pakendamispunkti, sellesse sisenemisel ja sellest väljumisel, ärasaatmisel ja transportimisel.

Toote lõpptarbijale müümise etapis kannab iga pakend numbrit, mis koosneb partii numbrist pakendamisel, pakendamispunkti numbrist, tootva põllumajandusettevõtte ja viljapuude grupi, kus partii on kasvanud, numbrist.

4.5   Tootmismeetod: Korsika tsitrusviljatootjate tootmisprotsess põhineb viljapuude gruppide ühendatud agronoomilise haldamise süsteemil.

Viljapuude grupiks nimetatakse klementiinipuude rühma, mis vastab järgmistele nõuetele: kasvatatakse vaid ühte klementiinisorti, puud on grupeeritud samasuguste omadustega alale (mullad, valgus, maapinna kõrgus), majandatakse ühiselt ja teistest viljapuude gruppidest sõltumata (väetamis-, niisutamis-, tervisekaitse-, pinnasetöötluse, koristusmeetodid ja -aeg, suurus, ...).

Eri tootjate kogemuste ühendamisel ning kahekümneaastase kohaliku agronoomiaalase uurimistegevuse ja abivahendite arendustöö tulemusel saadud oskusteave tagab ühtlase ja erilise kvaliteedi:

klementiinipuid kärbitakse üks kord aastas;

väetamine ja niisutamine toimub vastavalt agronoomilistele ja analüütilistele näitajatele, mida regulaarselt mõõdetakse. Maatükke peab tingimata olema võimalik niisutada;

kui vili on puus saavutanud optimaalse värvuse ja küpsuse, algab käsitsi koristamine. Et partii oleks ühtlane, koristatakse mitmel lõigul korraga. Värskuse kindlustamiseks eemaldatakse vili koos lehega;

pärast puuviljade koristamist on nende igasugune keemiline töötlemine keelatud. Värvust esiletoovate ainete kasutamine on keelatud. Pakendamisetapil kaetakse viljad naturaalse vahaga ja valitakse välja need, mis vastavad klementiini “Clémentine de Corse” kvaliteedistandarditele;

puuviljade kvaliteedi säilitamiseks, toote jälgitavuse tagamiseks ja tootmisetappide kontrollimise lihtsustamiseks viiakse puuviljade sorteerimine ja pakendamine läbi kaitstud geograafilise tähise piirkonnas. Tootjate ühiselt koostatud sorteerimiseeskirjad võimaldavad teatud suurust täpselt järgida. Kaitstud geograafilisele tähisele vastavaks tunnistatakse üksnes puuviljad suurusega 1—5. Lõpliku heakskiidu geograafilisele tähisele vastavuse osas saavad pakendatud partiid.

Pakendid tagavad puuviljade identifitseerimise ja kvaliteedi kuni nende müümiseni lõpptarbijale.

4.6   Seos piirkonnaga: Kui praegu mängib saare majanduses väga olulist rolli just klementiinikasvatus, siis tsitruseliste kasvatamine on Korsikal juba väga vana traditsioon. Mõned autorid paigutavad nende kasvatamise algusaja isegi kristluse algusesse, mil puuviljaaiad olevat asunud Korsika idaranniku eelmäestiku terrassidest kuni Korsika neemeni ja Balagne'is. Lisaks näsaviljalisele sidrunipuule (selle kasvatamine kaubanduslikul eesmärgil küll kadus pärast erakorralisi ilmastikuolusid, mille tagajärgi võimendas veelgi ebasoodne majandusolukord) võib saare vanast säilinud tsitruspuuviljade aiast veel leida apelsini-, mandariini- ja sidruniistandusi, millele paljud autorid viitavad ja mis tuletavad siin-seal meelde saare pikka tsitrusekasvatamise traditsiooni.

Alates 1920ndatest aastatest, kui Alžeerias avastati klementiinipuu, toodi istikuid Korsikale ja hakati neid siin istutama. 1950ndate aastate lõpus rajati Korsikal San Giuliano Agronoomiauuringute Instituut, mis hakkas läbi viima põhjalikke tehnilisi ja majanduslikke uuringuid, mis näitasid, et selles piirkonnas peab klementiinipuu hõivama esimese koha tsitruseistandustes.

Alates 1964. aastast ei kõhelnud tsitrusevilja tootjad klementiine juba väga suurtes kogustes kasvatamast. Praegu hõlmavad klementiiniistandused Korsikal 2000 ha ning keskmine toodang on 22 000 tonni.

Praegu võib kinnitada, et Korsika klementiini head mainet on tunnustatud ja vilja küljes olevat puuviljalehte seostatakse tugevalt tema päritoluga. Klementiini “Clémentine de Corse” hinnatakse tänu selle erilistele omadustele (suurus, maitse, mahlakus, värvus).

Need erilised omadused tulenevad peamiselt küll tootjate tublidusest, kuid ka saare kliima ja muldade eripärast ning üldse sellest, et tegemist on saarega:

kaitstud geograafilise tähisega Korsika tsitrusviljaliste mullad erinevad teistest Vahemeremaade muldadest suurema graniidi- ja kiltkivi sisalduse ning tihti ka suurema happelisuse ja kerguse poolest, sarnanedes rohkem merelise paraskliima muldadele. Need mullad võimaldavad edukalt aretada spetsiifilisi pookealuseid, mis annavad viljadele erilise kvaliteedi;

mere mõju ja mägiste pinnavormide lähedus annavad tootmispiirkonnale klimaatilise eripära, mis väljendub mõõdukas temperatuuris, kõrges sademetehulgas ja niiskuses, mille mõjul vili omandab erilise värvuse ja maitse (hapukam, vähem magus);

asjaolu, et Korsika on saar, võimaldab siinseid klementiiniaedu kaitsta tõsiste viirushaiguste leviku eest, millest nad praegu vabad on. Puuviljaaedade väikesed mõõtmed, mis on seotud reljeefitingimustega, aitavad talitseda taimi kahjustada võivate kahjurite levikut;

eespool nimetatut silmas pidades on tegemist geograafilise piirkonnaga, milles on ühendatud soodsad mullastiku- ja kliimatingimused. Siiski tuleb arvestada teatud hulga iseloomulike, kergesti tuvastatavate asukohakriteeriumidega, milleks on:

kõrgus: arvesse võetakse vaid kasvualasid, mis asuvad 2—300 meetri kõrgusel. Merepinnast alla kahe meetri jäävad mullad on kindlalt ebasobivad (soolased, hüdromorfsed, turvastunud, liiga liivased). 300 meetrist kõrgemal on kalle ja kliima ebasoodsad;

kalle: kuni 25 %;

kaugus merest: kuni 15 km, sellest kaugemal ei ole enam mereliste tingimuste soodne mõju tuntav.

4.7   Kontrolliasutus:

| Nimi: | CERTIPAQ. Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité
  Tunnustatud sertifitseerimisasutus, mis kannab numbrit CC 14 ja mille on EN 45011 standardi kohaselt litsentseerinud COFRAC numbri 7-10/97 all. |
| --- | --- |
| Aadress: | 9, avenue Georges V — F-75008 Paris |
| Telefon: | (33 1) 45 30 92 92 |
| Faks: | (33 1) 45 30 93 00 |
| E-post: | certipaq@certpaq.com |

Nimi:

CERTIPAQ. Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité

Tunnustatud sertifitseerimisasutus, mis kannab numbrit CC 14 ja mille on EN 45011 standardi kohaselt litsentseerinud COFRAC numbri 7-10/97 all.

Aadress:

9, avenue Georges V — F-75008 Paris

Telefon:

(33 1) 45 30 92 92

Faks:

(33 1) 45 30 93 00

E-post:

certipaq@certpaq.com

4.8   Märgistus: Kaitstud geograafilise tähisega “Clémentine de Corse” puuviljade veoks ettenähtud erilised pakendid ja neil asuvad vastavad etiketid kiidab heaks kontrolliasutus.

Lisaks turustuseeskirjade nõuetest tulenevale teabele peab igale pakendile olema märgitud: “Indication Géographique Protégée: Clémentine de Corse”.

4.9   Siseriiklikud nõuded: —

---

(1)  Euroopa Komisjon — põllumajanduse peadirektoraat — põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond — B-1049, Brüssel.

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/36

---

RIIGIABI — MADALMAAD

Riigiabi nr C 15/2005 (ex NN34/2005)

Väidetav VAOPile antud eeskirjadevastane abi

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(2005/C 240/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 3. mail 2005 kirjas teatas komisjon Madalmaadele oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon menetluse algatab, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgneval aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi number: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Faksi number: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Madalmaadele. Märkuseid esitav huvitatud isik võib taotleda kirjalikult neid puudutavate andmete konfidentsiaalsust, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

KIRJELDUS

| (1) | VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier), on paberijäätmete tarnijate assotsiatsiooni, mis loodi üheksakümnendate aastate alguses Madalmaade mitme kohaliku omavalitsuse poolt. Piiratud vastutusega ühistu eesmärk oli korraldada osalevate kohalike omavalitsuste maa-alal paberijäätmete kogumine, eeltöötlemine (sorteerimine/pressimine) ja müük võimalikult efektiivselt. Kuna VAOP laseb enamuse töid nagu transport ja eeltöötlemine, teha allhanke korras, siis oli tal 2002. aastal 27,5 miljoni eurose käive juures ainult 20 töötajat. VAOP võtab kohalikelt omavalitsustelt maksu nende maa-alalt pärinevate paberijäätmete kogumise ja eeltöötlemise eest, kuid kannab neile üle ka tulud, mida saadakse paberijäätmete müügist ringlussevõetud paberi tootjatele. VAOPi tegevus kasvas üheksakümnendatel aastatel märkimisväärselt. VAOPi turuosa Madalmaade paberijäätmete kogumisturul tõusis 2000. aastatel 25—30 protsendini. Ta oli ka oluline tegija paberijäätmete eeltöötlusturul (sorteerimine/pressimine). VAOP alustas paralleelselt tegevust ka Madalmaade killustatud klaasi kogumisturul, kus ta tõusis üheks turuliidriks. |
| --- | --- |

(1)

VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier), on paberijäätmete tarnijate assotsiatsiooni, mis loodi üheksakümnendate aastate alguses Madalmaade mitme kohaliku omavalitsuse poolt. Piiratud vastutusega ühistu eesmärk oli korraldada osalevate kohalike omavalitsuste maa-alal paberijäätmete kogumine, eeltöötlemine (sorteerimine/pressimine) ja müük võimalikult efektiivselt. Kuna VAOP laseb enamuse töid nagu transport ja eeltöötlemine, teha allhanke korras, siis oli tal 2002. aastal 27,5 miljoni eurose käive juures ainult 20 töötajat. VAOP võtab kohalikelt omavalitsustelt maksu nende maa-alalt pärinevate paberijäätmete kogumise ja eeltöötlemise eest, kuid kannab neile üle ka tulud, mida saadakse paberijäätmete müügist ringlussevõetud paberi tootjatele. VAOPi tegevus kasvas üheksakümnendatel aastatel märkimisväärselt. VAOPi turuosa Madalmaade paberijäätmete kogumisturul tõusis 2000. aastatel 25—30 protsendini. Ta oli ka oluline tegija paberijäätmete eeltöötlusturul (sorteerimine/pressimine). VAOP alustas paralleelselt tegevust ka Madalmaade killustatud klaasi kogumisturul, kus ta tõusis üheks turuliidriks.

| (2) | Kuigi vastavalt Madalmaade seadusandlusele on kohalikud omavalitsused kohustatud koguma paberijäätmeid eraldi ja pakkuma seda ringlussevõtuturule, ei sätestata seal täpsemalt nende ülesannete tegevuslikku korraldust. Seetõttu korraldab suurem osa Madalmaade kohalikest omavalitsustest nende tööde läbi viimiseks avalikke pakkumismenetlusi. VAOP osaleb pidevalt nendel menetlustel ning võistleb nii otseselt samu teenuseid pakkuvate erasektori äriühingutega. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi vastavalt Madalmaade seadusandlusele on kohalikud omavalitsused kohustatud koguma paberijäätmeid eraldi ja pakkuma seda ringlussevõtuturule, ei sätestata seal täpsemalt nende ülesannete tegevuslikku korraldust. Seetõttu korraldab suurem osa Madalmaade kohalikest omavalitsustest nende tööde läbi viimiseks avalikke pakkumismenetlusi. VAOP osaleb pidevalt nendel menetlustel ning võistleb nii otseselt samu teenuseid pakkuvate erasektori äriühingutega.

| (3) | Praegune menetlus käsitleb kahte avalik-õigusliku üksuse antud laenu. Esiteks andis BNG pank VAOPile märtsis 1998 16,3 miljoni Madalmaade kuldna (7,4 miljonit eurot) suuruse laenu. 31. detsembril 1997 näitas VAOPi konsolideeritud bilanss, et tema omakapital oli 0,8 miljonit Madalmaade kuldnat (0,4 miljonit eurot) ja bilansimaht 17,3 miljonit Madalmaade kuldnat (7,9 miljonit eurot). Teiseks lubasid kohalikud omavalitsused muuta 2001. aasta jooksul VAOPilt paberijäätmete tarnetest saamata jäänud maksed 3 miljoni Madalmaade kuldna (1,3 miljoni euro) suuruseks allutatud laenuks. VAOP oli 2000. aasta lõpus suures kahjumis. 31. detsembril 2000 oli VAOPi omakapital konsolideeritud aastaaruande kohaselt 3,4 miljoni Madalmaade kuldnaga (1,5 miljonit eurot) negatiivne. Samal kuupäeval oli VAOPi bilansimaht 32,1 miljonit Madalmaade kuldnat (14,5 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(3)

Praegune menetlus käsitleb kahte avalik-õigusliku üksuse antud laenu. Esiteks andis BNG pank VAOPile märtsis 1998 16,3 miljoni Madalmaade kuldna (7,4 miljonit eurot) suuruse laenu. 31. detsembril 1997 näitas VAOPi konsolideeritud bilanss, et tema omakapital oli 0,8 miljonit Madalmaade kuldnat (0,4 miljonit eurot) ja bilansimaht 17,3 miljonit Madalmaade kuldnat (7,9 miljonit eurot). Teiseks lubasid kohalikud omavalitsused muuta 2001. aasta jooksul VAOPilt paberijäätmete tarnetest saamata jäänud maksed 3 miljoni Madalmaade kuldna (1,3 miljoni euro) suuruseks allutatud laenuks. VAOP oli 2000. aasta lõpus suures kahjumis. 31. detsembril 2000 oli VAOPi omakapital konsolideeritud aastaaruande kohaselt 3,4 miljoni Madalmaade kuldnaga (1,5 miljonit eurot) negatiivne. Samal kuupäeval oli VAOPi bilansimaht 32,1 miljonit Madalmaade kuldnat (14,5 miljonit eurot).

HINNANG

| (4) | BNG antud laen oli VAOPi selle hetke omakapitaliga võrreldes märkimisväärselt suurem, kui see oleks kõnealuses olukorras erapangale vastu võetav olnud. Kuna VAOPil ei olnud peaaegu üldse omakapitali ebasoodsate arengute ja teatava kahjumi katmiseks, oli väga tõenäoline, et ettevõte ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. BNG taotles tagatiseks hüpoteeke osale saadaolevatele maksetele, kuid nende tagatiste väärtus oli palju väiksem, kui väljastatud laen. Nii suure rahastamise saamiseks oleks ettevõttel pidanud olema palju suurem omakapital, kui ta oleks laenu taotlenud turumajanduse alusel tegutsevatelt võlausaldajatelt. Seetõttu võimaldas BNG laen VAOPil kiiremini areneda, osaleda enamatel avalikel pakkumismenetlustel ja pakkuda madalamat hinda. |
| --- | --- |

(4)

BNG antud laen oli VAOPi selle hetke omakapitaliga võrreldes märkimisväärselt suurem, kui see oleks kõnealuses olukorras erapangale vastu võetav olnud. Kuna VAOPil ei olnud peaaegu üldse omakapitali ebasoodsate arengute ja teatava kahjumi katmiseks, oli väga tõenäoline, et ettevõte ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. BNG taotles tagatiseks hüpoteeke osale saadaolevatele maksetele, kuid nende tagatiste väärtus oli palju väiksem, kui väljastatud laen. Nii suure rahastamise saamiseks oleks ettevõttel pidanud olema palju suurem omakapital, kui ta oleks laenu taotlenud turumajanduse alusel tegutsevatelt võlausaldajatelt. Seetõttu võimaldas BNG laen VAOPil kiiremini areneda, osaleda enamatel avalikel pakkumismenetlustel ja pakkuda madalamat hinda.

| (5) | Teine meede — 1,3 miljoni euro suurune allutatud laen kohalikelt omavalitsustelt, anti 2001. aasta esimesel poolel, kui VAOP oli majanduslikult väga raskes olukorras. VAOPi omakapital oli negatiivne. Lisaks sellele oli ettevõttel suurel hulgal eesõigusnõudega laene. Peaaegu kogu omakapital oli juba kaetud hüpoteegiga BNG kasuks. Lühidalt öeldes oli pankroti võimalus suur ja kui see oleks juhtunud, ei oleks allutatud võlausaldajatel olnud loota mingisuguseid tagasimakseid. Selleks hetkeks olid kohalikud omavalitsused juba VAOPi võlausaldajad, sest VAOP oli neile võlgu paberijäätmetarnete eest. Turumajanduse tingimustel tegutsev võlausaldaja oleks arvatavasti tahtnud ümber kujundada oma saadaolevad summad laenuks, selle asemel, et nõuda VAOPi pankroti välja kuulutamist, mille tulemusena oleks ta kaotanud oma saadaolevad summad kas täielikult või osaliselt. Komisjon kahtleb siiski kõnealuse juhtumi puhul, kas turumajanduse tingimustel tegutsev võlausaldaja oleks laenutingimustega nõustunud. Selle alusel järeldub, et kõnealuse allutatud laenu andmine loob VAOPi jaoks eelise. |
| --- | --- |

(5)

Teine meede — 1,3 miljoni euro suurune allutatud laen kohalikelt omavalitsustelt, anti 2001. aasta esimesel poolel, kui VAOP oli majanduslikult väga raskes olukorras. VAOPi omakapital oli negatiivne. Lisaks sellele oli ettevõttel suurel hulgal eesõigusnõudega laene. Peaaegu kogu omakapital oli juba kaetud hüpoteegiga BNG kasuks. Lühidalt öeldes oli pankroti võimalus suur ja kui see oleks juhtunud, ei oleks allutatud võlausaldajatel olnud loota mingisuguseid tagasimakseid. Selleks hetkeks olid kohalikud omavalitsused juba VAOPi võlausaldajad, sest VAOP oli neile võlgu paberijäätmetarnete eest. Turumajanduse tingimustel tegutsev võlausaldaja oleks arvatavasti tahtnud ümber kujundada oma saadaolevad summad laenuks, selle asemel, et nõuda VAOPi pankroti välja kuulutamist, mille tulemusena oleks ta kaotanud oma saadaolevad summad kas täielikult või osaliselt. Komisjon kahtleb siiski kõnealuse juhtumi puhul, kas turumajanduse tingimustel tegutsev võlausaldaja oleks laenutingimustega nõustunud. Selle alusel järeldub, et kõnealuse allutatud laenu andmine loob VAOPi jaoks eelise.

| (6) | Kõnealused kaks meedet on seega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 riigiabi. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused kaks meedet on seega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 riigiabi.

| (7) | Näib, et asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid artikli 87 lõike 1 kohasest riigiabi keelust ei saa praeguses juhtumis kohaldada. Komisjon märgib asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavalt, et nende kahe meetme eesmärgiks ega mõjuks ei olnud paberi ringlussevõtt Madalmaades. VAOPil on mitmeid konkurente ja miski ei viita sellele, et need või võimalikud uued ettevõtjad ei oleks võinud pakkuda VAOPi poolt alates 1998. aastast pakutud jäätmekogumisteenust. |
| --- | --- |

(7)

Näib, et asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid artikli 87 lõike 1 kohasest riigiabi keelust ei saa praeguses juhtumis kohaldada. Komisjon märgib asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavalt, et nende kahe meetme eesmärgiks ega mõjuks ei olnud paberi ringlussevõtt Madalmaades. VAOPil on mitmeid konkurente ja miski ei viita sellele, et need või võimalikud uued ettevõtjad ei oleks võinud pakkuda VAOPi poolt alates 1998. aastast pakutud jäätmekogumisteenust.

| (8) | Seetõttu kahtleb komisjon abi kokkusobivuses ühisturuga. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu kahtleb komisjon abi kokkusobivuses ühisturuga.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 kohaselt võib õigusevastaselt määratud abi saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

“Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de bovengenoemde maatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| (1) | Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005.

2.   BESCHRIJVING

2.1.   De begunstigde

| (2) | VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is. |
| --- | --- |

(2)

VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is.

| (3) | Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd. |
| --- | --- |

(3)

Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd.

| (4) | De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming. |
| --- | --- |

(4)

De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming.

2.2.   De markt

| (5) | De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd. |
| --- | --- |

(5)

De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd.

| (6) | Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen. |
| --- | --- |

(6)

Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen.

| (7) | Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding “achteraf” maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt. |
| --- | --- |

(7)

Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding “achteraf” maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt.

2.3.   De twee maatregelen

| (8) | Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(8)

Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR).

| (9) | Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(9)

Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR).

3.   BEOORDELING

3.1.   Bestaan van steun

Staatsmiddelen en toerekenbaarheid

| (10) | Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen. |
| --- | --- |

(10)

Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen.

| (11) | Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als “een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang”. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten. |
| --- | --- |

(11)

Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als “een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang”. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten.

Voordeel

| (12) | De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen. |
| --- | --- |

(12)

De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen.

| (13) | Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken. |
| --- | --- |

(13)

Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken.

| (14) | De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven. |
| --- | --- |

(14)

De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven.

| (15) | De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen. |
| --- | --- |

(15)

De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen.

| (16) | Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk. |
| --- | --- |

(16)

Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk.

| (17) | De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders. |
| --- | --- |

(17)

De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders.

| (18) | Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen. |
| --- | --- |

(18)

Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen.

Selectiviteit

| (19) | VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen. |
| --- | --- |

(19)

VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen.

Gevolgen voor het handelsverkeer tussen lidstaten

| (20) | Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers. |
| --- | --- |

(20)

Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers.

| (21) | Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(21)

Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.

3.2.   Verenigbaarheid met het Verdrag

| (22) | Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing. |
| --- | --- |

(22)

Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing.

| (23) | Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden. |
| --- | --- |

(23)

Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden.

| (24) | Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn. |
| --- | --- |

(24)

Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn.

| (25) | Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef. |
| --- | --- |

(25)

Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef.

| (26) | Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten. |
| --- | --- |

(26)

Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten.

| (27) | De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd. |
| --- | --- |

(27)

De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd.

4.   CONCLUSIE

Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland, in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, binnen één maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steun. De Commissie wil onder andere precieze gegevens ontvangen over de aan de twee leningen in kwestie verbonden voorwaarden en rente. In dit verband verzoekt de Commissie Nederland haar inzichten over de toerekenbaarheid met betrekking tot de BNG-lening en het in hogervermelde twee maatregelen vervatte voordeel te willen meedelen. Voorts wenst zij gegevens te ontvangen over de economische en financiële ontwikkeling van onderneming, inclusief de mogelijke terugbetaling van twee leningen, sedert de toekenning van deze twee steunmaatregelen. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.”

---

(1)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 33.

1

(2)  PB C 37 van 3.2.2001, blz. 3.

2

(3)  Aangezien de maatregelen van 1998 en 2001 dateren, moeten zij worden onderzocht op basis van de in PB C 368 van 23.12.1994, blz. 12 gepubliceerde richtsnoeren voor de eerste maatregel en op basis van de in PB C 288 van 9.10.1999, blz. 2 gepubliceerde richtsnoeren voor de tweede.

3

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/41

---

Teadaanne (1) töötajate õiguste olukorra jälgimis- ja hindamisperioodi kohta Valgevenes seoses üldiste tariifsete soodustuste kava alusel antavate soodustuste ajutise peatamisega

(2005/C 240/09)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2501/2001 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) (2) artikli 26 lõike 1 punkti b alusel võib üldiseid tariifseid soodustusi saava riigi puhul sooduskorra kohaldamise peatada ühinemisvabaduse, kollektiivläbirääkimiste õiguse ning töö saamisel ja kutsealale pääsemisel mittediskrimineerimise põhimõtte tõsise ja süstemaatilise rikkumise või laste töö kasutamise eest, nagu on määratletud vastavates ILO konventsioonides.

Rahvusvaheliselt Vabade Ametiühingute Konföderatsioonilt (ICFTU), Euroopa Ametiühingute Konföderatsioonilt (ETUC) ja Ülemaailmselt Töökonföderatsioonilt (WCL) saadud teabe põhjal viis komisjon läbi uurimise ühinemisvabaduse väidetava süstemaatilise ja tõsise rikkumise kohta Valgevenes vastavalt ILO konventsioonides nr 87 ja 98 määratletule.

Komisjon leiab, et järeldused õigustavad ajutist peatamist artikli 26 lõike 1 punktis b nimetatud põhjustel, ning on otsustanud määruse nr 2501/2001 artiklis 39 sätestatud korras jälgida ja hinnata olukorda Valgevenes kuue kuu jooksul. Komisjon kavatseb esitada nõukogule ettepaneku määruse nr 2501/2001 alusel antud kaubandussoodustuste ajutiseks peatamiseks, kui Valgevene ei kohustu enne kuuekuulise ajavahemiku lõppu võtma meetmeid, mis on vajalikud, et saavutada kaheksa kuu jooksul vastavus ILO 1998. aasta töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioonis nimetatud põhimõtetega vastavalt ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juuli aruande kaheteistkümnes soovituses väljendatule.

---

(1)  Komisjoni otsus, 17. august 2005, töötajate õiguste olukorra jälgimise ja hindamise kohta Valgevenes kaubandussoodustuste ajutiseks peatamiseks

(2)  EÜT L 346, 31.12.2001, lk 1.

---

| 30.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/42

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3938 — CRH/Quester)

(2005/C 240/10)

(EMPs kohaldatav tekst)

15. septembril 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3938 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3938 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---