# Jurnalul Oficial C 186/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 186 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 635 iunie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 186

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 635 iunie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2020/C 186/01 | Concluziile Consiliului privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural | 1 |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 186/02 | Rata de schimb a monedei euro — 4 iunie 2020 | 7 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2020/C 186/01

Concluziile Consiliului privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural

1

Comisia Europeană

2020/C 186/02

Rata de schimb a monedei euro — 4 iunie 2020

7

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 186/03 | Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 8 |
| 2020/C 186/04 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 19 |
| 2020/C 186/05 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 23 |
| 2020/C 186/06 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 38 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 186/03

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

8

2020/C 186/04

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

19

2020/C 186/05

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

23

2020/C 186/06

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

38

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 5.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 186/1

---

Concluziile Consiliului privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural

(2020/C 186/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ȚINÂND SEAMA DE:

| 1. | contextul politic, astfel cum este prezentat în anexă; |
| --- | --- |

1.

REAMINTIND CĂ:

| 2. | patrimoniul cultural în întreaga sa varietate (fie el material – cuprinzând situri și peisaje, artefacte și monumente – fie imaterial, cuprinzând cunoștințe, competențe și practici, tradiții orale și arte ale spectacolului) reprezintă o sursă importantă de identitate, inovare și creativitate pentru indivizi și societate și, pe lângă valoarea sa intrinsecă inestimabilă pentru dezvoltarea și bunăstarea societății europene, contribuie semnificativ la creșterea economică, incluziunea socială și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atât în urmărirea îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă, cât și în elaborarea agendelor de dezvoltare la nivel național, ar trebui să se țină seama de importanța patrimoniului cultural, evidențiată în Noua agendă strategică a UE 2019-2024 și reflectată drept prioritate în Planul de lucru în domeniul culturii 2019-2022 și în Noua agendă europeană pentru cultură; |
| --- | --- |

3.

| 4. | patrimoniul cultural poate fi pus în pericol în mai multe moduri, fie ca urmare a unei activități umane neintenționate sau deliberate, a unui pericol natural, a unui eveniment izolat sau recurent, fie ca urmare a degradării lente, a depopulării sau a unui dezastru brusc; |
| --- | --- |

4.

| 5. | realizările Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 ar trebui utilizate drept bază pentru o acțiune pozitivă privind identificarea și gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

5.

| 6. | protejarea patrimoniului cultural împotriva unor amenințări diverse reprezintă obiectivul unui set specific de acțiuni din cadrul celui de al treilea pilon al Cadrului de acțiune european pentru patrimoniul cultural, și anume „Patrimoniul cultural pentru o Europă rezilientă”; |
| --- | --- |

6.

RECUNOSCÂND:

| 7. | instrumentele, standardele și principiile normative pentru conservare și restaurare recunoscute la nivel internațional, precum și contribuțiile unor organizații internaționale (precum UNESCO și Consiliul Europei) și ale unor organizații guvernamentale, interguvernamentale (precum ICCROM), neguvernamentale și profesionale (precum ICOMOS și ICOM) la conservarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

7.

| 8. | caracterul urgent al încurajării cooperării la toate nivelurile relevante și cu partenerii relevanți pentru a recunoaște factorii de risc și, prin urmare, importanța creării și punerii în aplicare a unor planuri de gestionare a riscurilor în domeniul patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

8.

| 9. | faptul că instituirea unor măsuri pe termen lung prin punerea în aplicare a unor planuri de gestionare a riscurilor în paralel cu politicile, măsurile de protecție și bunele practici planificate este esențială pentru o prevenire și o atenuare eficientă a daunelor într-o abordare axată pe oameni față de salvgardarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

9.

RECUNOSCÂND CĂ:

| 10. | schimbările climatice reprezintă un fenomen global și o provocare colosală care are o influență majoră asupra patrimoniului cultural și natural și că este necesar, pe cât posibil, să se ia măsuri pentru a preveni și a atenua impacturile negative, a se adapta la acestea și, în cazurile în care este posibil, a le inversa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | în aceste timpuri în care există o incertitudine crescândă la nivel internațional, inclusiv un număr tot mai mare de situații de urgență și dezastre, salvgardarea și gestionarea durabilă a patrimoniului cultural este o sursă importantă de reziliență a societății și un atu pentru acțiunile în domeniul climei, iar în această privință, UE și statele sale membre pot juca un rol important ca actor mondial în gestionarea riscurilor aferente patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

11.

| 12. | crize precum pandemia de COVID-19 au un impact economic și social esențial asupra sectorului cultural și a celui creativ. Pierderea critică de venituri, perturbarea schimbului de cunoștințe, oprirea lucrărilor de întreținere și restaurare, restricționarea accesului și a participării, printre altele, necesită un accent mai puternic pe durabilitate și reziliență, ca element esențial al gestionării patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

12.

| 13. | amenajarea spațială, construirea de clădiri și amenajarea teritoriului, atât în orașe, cât și în zonele rurale, necesită angajamentul deplin al părților implicate, astfel încât patrimoniul cultural să fie văzut ca un avantaj și să nu fie amenințat sau neglijat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | includerea gestionării riscurilor în cadrul educației, atât în formarea profesională, cât și ca parte a învățării pe tot parcursul vieții, este esențială pentru a asigura că comunitățile sunt informate în legătură cu riscurile posibile și că se implică mai mult în măsurile de salvgardare și de conservare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | cercetarea joacă un rol important în înțelegerea naturii și a impactului amenințărilor, cum ar fi schimbările climatice, precum și în dezvoltarea de metodologii inovatoare și eficiente pentru gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural, |
| --- | --- |

15.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ÎN LIMITA DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ ȘI CU RESPECTAREA DEPLINĂ A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

| 16. | să identifice instrumente și abordări inovatoare disponibile la nivelul UE în scopul identificării, al prevenirii și al atenuării riscurilor, precum și al pregătirii în vederea acestora și să le utilizeze activ pentru a contribui la procesul de conservare durabilă, monitorizare și evaluare mai facilă a riscurilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | să facă schimb de informații cu privire la rețelele existente de experți în materie de patrimoniu, la nivel național și la alte niveluri, pentru a promova identificarea, protejarea, conservarea și/sau restaurarea patrimoniului cultural al Europei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | să elaboreze, după caz, mecanisme comune pentru gestionarea riscurilor, să promoveze cooperarea la toate nivelurile și să consolideze, între toate nivelurile de luare a deciziilor și de gestionare a patrimoniului, adoptarea unor abordări colaborative bazate pe principiile guvernanței participative și responsabilității comune; |
| --- | --- |

18.

| 19. | să recunoască și să integreze patrimoniul cultural în politicile și planurile de gestionare privind riscul de dezastre de la nivel local, regional, național și de la nivelul UE și să instituie, după caz, o cooperare transsectorială pentru a asigura gestionarea adecvată a riscurilor în domeniul patrimoniului cultural, ținând seama de dispozițiile relevante definite în Decizia nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | să acorde o atenție deosebită protecției patrimoniului cultural din zonele mai puțin populate, în perspectiva punerii la dispoziție a unor măsuri relevante de atenuare a riscurilor la nivel local și regional; |
| --- | --- |

20.

| 21. | să consolideze rolul înregistrării și documentării, atât în ceea ce privește conservarea conținutului nedigital, digitalizat și de proveniență digitală, pentru care interoperabilitatea, compatibilitatea, accesibilitatea și durabilitatea sunt principii care trebuie luate în considerare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | să încurajeze activitățile prin care să fie sprijinită întreținerea periodică a patrimoniului cultural construit și mobil, precum și planificarea peisajelor și utilizarea unor metode, tehnici și materiale adecvate și de foarte bună calitate în procesul de conservare, astfel încât să promoveze durabilitatea; |
| --- | --- |

22.

| 23. | să promoveze salvgardarea și transferul de competențe și meșteșuguri tradiționale și să elaboreze, după caz, activități de formare specifice pentru a aborda gestionarea riscurilor în toate etapele dezvoltării profesionale a experților în patrimoniu și a altor profesii relevante; |
| --- | --- |

23.

| 24. | să asigure o mai bună sensibilizare cu privire la tehnologia digitală emergentă - în special progresele din domeniul tehnologiilor 3D - care oferă o bază pentru cercetarea, documentarea și interpretarea inovatoare a patrimoniului cultural, precum și pentru aplicarea unor metode de salvgardare adecvate și să utilizeze tehnologiile respective; |
| --- | --- |

24.

| 25. | să utilizeze, după caz, datele disponibile furnizate de programele de satelit, cum ar fi Copernicus, alături de alte surse, pentru a monitoriza patrimoniul cultural; în acest sens, se pot utiliza produsele obținute din tehnologiile de observare a Pământului, cum ar fi hărțile de evaluare a riscurilor și indicatorii privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | să sporească rolul semnificativ în gestionarea riscurilor jucat de autorități, instituții culturale precum muzeele, arhivele, bibliotecile, galeriile, depozitele și proprietarii de bunuri culturale, precum și de cetățeni și societatea civilă și să sublinieze necesitatea unei cooperări strânse între aceștia. |
| --- | --- |

26.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| 27. | să sporească gradul de sensibilizare cu privire la resursele financiare și logistice existente pentru chestiunile legate de salvgardarea patrimoniului aflat în pericol și să mobilizeze resursele respective; |
| --- | --- |

27.

| 28. | să asigure mai multe oportunități de sensibilizare, mobilitate și schimb de experiență între părțile interesate relevante pentru a îmbunătăți schimbul de bune practici, în special în ceea ce privește recuperarea în caz de dezastru, și a comunica ultimele progrese în domeniul gestionării riscurilor, precum și pentru a sprijini consolidarea capacităților și transferul de cunoștințe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | să încurajeze tinerii europeni să participe la diverse activități din domeniul patrimoniului cultural, inclusiv cele care sporesc importanța acordată salvgardării patrimoniului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | să contribuie, după caz, la subiectele legate de gestionarea riscurilor în cadrul grupului de experți al Comisiei privind patrimoniul cultural, în special în ceea ce privește metodele de identificare, prevenire și reducere a pierderilor, precum și analiza și stabilirea priorităților în cadrul acțiunilor de monitorizare a riscurilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | Să asigure o comunicare pozitivă cu publicul cu privire la valoarea patrimoniului cultural, promovând comportamentul responsabil și participarea la activități de salvgardare. |
| --- | --- |

31.

INVITĂ COMISIA:

| 32. | să ia în considerare elaborarea unui manual al UE privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural, care s-ar putea baza pe: (a) rezultatele proiectelor enumerate în cadrul clusterului de acțiuni nr. 9 intitulat „Protejarea patrimoniului cultural împotriva dezastrelor naturale și împotriva schimbărilor climatice” al Cadrului de acțiune european pentru patrimoniul cultural; (b) analiza situațiilor rezumative naționale privind gestionarea riscurilor de dezastru, care urmează să fie prezentate Comisiei până la 31 decembrie 2020, în conformitate cu Liniile directoare pentru raportarea privind managementul riscurilor de dezastre în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (d) din Decizia nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii; și (c) elementele relevante din planurile sau strategiile naționale privind adaptarea la schimbările climatice. Eforturile depuse în legătură cu crearea unei rețele de centre de competență pe întreg teritoriul UE în scopul salvgardării cunoștințelor referitoare la patrimoniul cultural aflat în pericol prin intermediul digitalizării la scară largă, anunțate în Noua agendă europeană pentru cultură, ar putea fi, de asemenea, utilizate în acest context; |
| --- | --- |

32.

| 33. | să continue dialogul și cooperarea în curs cu rețelele care au dobândit o experiență valoroasă în materie de gestionare a riscurilor în domeniul patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

33.

| 34. | să caute sinergii cu organizațiile internaționale (guvernamentale, interguvernamentale și neguvernamentale) relevante pentru a conserva și proteja în mod durabil patrimoniul cultural pentru generațiile prezente și viitoare. |
| --- | --- |

34.

---

ANEXĂ

Documente de politică relevante

Consiliul European

| — | Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017, (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017, (EUCO 19/1/17 REV 1)

| — | O nouă agendă strategică 2019-2024 (adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019) |
| --- | --- |

—

O nouă agendă strategică 2019-2024 (adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019)

Declarații ministeriale

| — | Declarația de la Davos – Către o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate pentru Europa, 20-22 ianuarie 2018 |
| --- | --- |

—

Declarația de la Davos – Către o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate pentru Europa, 20-22 ianuarie 2018

| — | Declarația de cooperare privind promovarea digitalizării patrimoniului cultural, Bruxelles, Ziua Digitală 2019, 8 aprilie 2019 |
| --- | --- |

—

Declarația de cooperare privind promovarea digitalizării patrimoniului cultural, Bruxelles, Ziua Digitală 2019, 8 aprilie 2019

| — | Declarația de la București a miniștrilor culturii și a reprezentanților acestora privind rolul culturii în construirea viitorului Europei, 16 aprilie 2019 |
| --- | --- |

—

Declarația de la București a miniștrilor culturii și a reprezentanților acestora privind rolul culturii în construirea viitorului Europei, 16 aprilie 2019

| — | Declarația adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor culturii și ai afacerilor europene din statele membre ale Uniunii Europene, Paris, 3 mai 2019 |
| --- | --- |

—

Declarația adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor culturii și ai afacerilor europene din statele membre ale Uniunii Europene, Paris, 3 mai 2019

Consiliul

Concluzii

| — | Concluziile Consiliului privind arhitectura: contribuția culturii la dezvoltarea durabilă (JO C 319, 13.12.2008, p. 13) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind arhitectura: contribuția culturii la dezvoltarea durabilă (JO C 319, 13.12.2008, p. 13)

| — | Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind cultura drept catalizator pentru creativitate și inovare (8749/1/09 REV 1) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind cultura drept catalizator pentru creativitate și inovare (8749/1/09 REV 1)

| — | Concluziile Consiliului privind contribuția culturii la dezvoltarea regională și locală (JO C 135, 26.5.2010, p. 15) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind contribuția culturii la dezvoltarea regională și locală (JO C 135, 26.5.2010, p. 15)

| — | Concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă (JO C 183, 14.6.2014, p. 36) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă (JO C 183, 14.6.2014, p. 36)

| — | Concluziile Consiliului privind guvernanța participativă a patrimoniului cultural (JO C 463, 23.12.2014, p. 1) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind guvernanța participativă a patrimoniului cultural (JO C 463, 23.12.2014, p. 1)

| — | Concluziile Consiliului privind promovarea accesului la cultură prin mijloace digitale, cu accent pe atragerea unui public mai larg (JO C 425, 12.12.2017, p. 4) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind promovarea accesului la cultură prin mijloace digitale, cu accent pe atragerea unui public mai larg (JO C 425, 12.12.2017, p. 4)

| — | Concluziile Consiliului privind necesitatea de a scoate în evidență patrimoniul cultural în toate politicile din UE (JO C 196, 8.6.2018, p. 20) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind necesitatea de a scoate în evidență patrimoniul cultural în toate politicile din UE (JO C 196, 8.6.2018, p. 20)

| — | Concluziile Consiliului cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (JO C 460, 21.12.2018, p. 12) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (JO C 460, 21.12.2018, p. 12)

| — | Concluziile Consiliului privind tinerele generații creative (JO C 189, 5.6.2019, p. 34) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind tinerele generații creative (JO C 189, 5.6.2019, p. 34)

| — | Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune (JO C 192, 7.6.2019, p. 6) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune (JO C 192, 7.6.2019, p. 6)

Rezoluții

| — | Rezoluția miniștrilor cu responsabilități în domeniul culturii, reuniți în cadrul Consiliului din 13 noiembrie 1986 privind protejarea patrimoniului arhitectural european (JO C 320, 13.12.1986, p. 1) |
| --- | --- |

—

Rezoluția miniștrilor cu responsabilități în domeniul culturii, reuniți în cadrul Consiliului din 13 noiembrie 1986 privind protejarea patrimoniului arhitectural european (JO C 320, 13.12.1986, p. 1)

| — | Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (JO C 410, 6.12.2019, p. 1) |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (JO C 410, 6.12.2019, p. 1)

Comisia

Comunicări

| — | Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european [COM(2014) 477 final] |
| --- | --- |

—

Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european [COM(2014) 477 final]

| — | Consolidarea identității europene prin educație și cultură. Contribuția Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Göteborg, 17 noiembrie 2017 [COM(2017) 673 final] |
| --- | --- |

—

Consolidarea identității europene prin educație și cultură. Contribuția Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Göteborg, 17 noiembrie 2017 [COM(2017) 673 final]

| — | O nouă agendă europeană pentru cultură [COM(2018) 267 final] |
| --- | --- |

—

O nouă agendă europeană pentru cultură [COM(2018) 267 final]

| — | Pactul verde european [COM(2019) 640 final] |
| --- | --- |

—

Pactul verde european [COM(2019) 640 final]

Comunicări comune ale Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate

| — | Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale [JOIN(2016) 29 final] |
| --- | --- |

—

Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale [JOIN(2016) 29 final]

Notificări

| — | Linii directoare pentru raportarea privind managementul riscurilor de dezastre, articolul 6 alineatul (1) litera (d) din Decizia nr. 1313/2013/UE (JO C 428, 20.12.2019, p. 8) |
| --- | --- |

—

Linii directoare pentru raportarea privind managementul riscurilor de dezastre, articolul 6 alineatul (1) litera (d) din Decizia nr. 1313/2013/UE (JO C 428, 20.12.2019, p. 8)

Documente de lucru ale serviciilor Comisiei

| — | Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural [SWD(2018) 491 final] |
| --- | --- |

—

Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural [SWD(2018) 491 final]

Rapoarte

| — | Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind implementarea, rezultatele și evaluarea generală a Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 [COM(2019) 548 final] |
| --- | --- |

—

Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind implementarea, rezultatele și evaluarea generală a Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 [COM(2019) 548 final]

Studii

| — | Salvgardarea patrimoniului cultural împotriva dezastrelor naturale și a celor provocate de om. O analiză comparativă a gestionării riscurilor în UE – studiu (aprilie 2018) |
| --- | --- |

—

Salvgardarea patrimoniului cultural împotriva dezastrelor naturale și a celor provocate de om. O analiză comparativă a gestionării riscurilor în UE – studiu (aprilie 2018)

Organizația Națiunilor Unite

| — | Cadrul de acțiune de la Hyogo 2005-2015: consolidarea rezilienței națiunilor și a comunităților în fața dezastrelor |
| --- | --- |

—

Cadrul de acțiune de la Hyogo 2005-2015: consolidarea rezilienței națiunilor și a comunităților în fața dezastrelor

| — | Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în perioada 2015-2030 |
| --- | --- |

—

Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în perioada 2015-2030

Unesco

| — | Convenția pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat (Convenția de la Haga, 1954) |
| --- | --- |

—

Convenția pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat (Convenția de la Haga, 1954)

| — | Convenția privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural (1972) |
| --- | --- |

—

Convenția privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural (1972)

| — | Convenția asupra protecției patrimoniului cultural subacvatic (2001) |
| --- | --- |

—

Convenția asupra protecției patrimoniului cultural subacvatic (2001)

| — | Carta privind conservarea patrimoniului digital (2003) |
| --- | --- |

—

Carta privind conservarea patrimoniului digital (2003)

| — | Convenția pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial (2003) |
| --- | --- |

—

Convenția pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial (2003)

| — | Strategia pentru reducerea riscurilor în cadrul siturilor aparținând patrimoniului mondial (versiunea revizuită, 2007) |
| --- | --- |

—

Strategia pentru reducerea riscurilor în cadrul siturilor aparținând patrimoniului mondial (versiunea revizuită, 2007)

| — | Gestionarea riscurilor de dezastre pentru patrimoniul mondial (manual, iunie 2010) |
| --- | --- |

—

Gestionarea riscurilor de dezastre pentru patrimoniul mondial (manual, iunie 2010)

| — | Declarația de la Budapesta privind patrimoniul mondial (adoptată de Comitetul patrimoniului mondial în iunie 2002) |
| --- | --- |

—

Declarația de la Budapesta privind patrimoniul mondial (adoptată de Comitetul patrimoniului mondial în iunie 2002)

Consiliul Europei

| — | Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția de la Faro, 2005) |
| --- | --- |

—

Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția de la Faro, 2005)

| — | Recomandarea CM/Rec (2017) 1 adresată statelor membre cu privire la „Strategia privind patrimoniul cultural european pentru secolul XXI” (2017) |
| --- | --- |

—

Recomandarea CM/Rec (2017) 1 adresată statelor membre cu privire la „Strategia privind patrimoniul cultural european pentru secolul XXI” (2017)

| — | Convenția privind infracțiunile asupra bunurilor culturale (2017) |
| --- | --- |

—

Convenția privind infracțiunile asupra bunurilor culturale (2017)

| — | Acordul european și mediteraneean privind riscurile majore (OPA) |
| --- | --- |

—

Acordul european și mediteraneean privind riscurile majore (OPA)

Alte studii

| — | Primul ajutor pentru patrimoniul cultural în perioade de criză (ICCROM și Fondul prințului Claus pentru cultură și dezvoltare, 2018) |
| --- | --- |

—

Primul ajutor pentru patrimoniul cultural în perioade de criză (ICCROM și Fondul prințului Claus pentru cultură și dezvoltare, 2018)

| — | Principiile europene de calitate pentru intervenții finanțate din fonduri UE cu potențial impact asupra patrimoniului cultural (ICOMOS, 2019) |
| --- | --- |

—

Principiile europene de calitate pentru intervenții finanțate din fonduri UE cu potențial impact asupra patrimoniului cultural (ICOMOS, 2019)

| — | Raportul din 2020 privind riscurile globale (Forumul Economic Mondial) |
| --- | --- |

—

Raportul din 2020 privind riscurile globale (Forumul Economic Mondial)

---

Comisia Europeană

| 5.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 186/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 186/7

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

4 iunie 2020

(2020/C 186/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1250 |
| JPY | yen japonez | 122,48 |
| DKK | coroana daneză | 7,4557 |
| GBP | lira sterlină | 0,89685 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4172 |
| CHF | franc elvețian | 1,0786 |
| ISK | coroana islandeză | 148,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,6048 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,623 |
| HUF | forint maghiar | 344,90 |
| PLN | zlot polonez | 4,4372 |
| RON | leu românesc nou | 4,8373 |
| TRY | lira turcească | 7,5868 |
| AUD | dolar australian | 1,6276 |
| CAD | dolar canadian | 1,5203 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7189 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7510 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5758 |
| KRW | won sud-coreean | 1 368,73 |
| ZAR | rand sud-african | 19,0059 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0066 |
| HRK | kuna croată | 7,5725 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 856,88 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8077 |
| PHP | peso Filipine | 56,109 |
| RUB | rubla rusească | 77,8132 |
| THB | baht thailandez | 35,539 |
| BRL | real brazilian | 5,6989 |
| MXN | peso mexican | 24,4761 |
| INR | rupie indiană | 84,9320 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1250

JPY

yen japonez

122,48

DKK

coroana daneză

7,4557

GBP

lira sterlină

0,89685

SEK

coroana suedeză

10,4172

CHF

franc elvețian

1,0786

ISK

coroana islandeză

148,50

NOK

coroana norvegiană

10,6048

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,623

HUF

forint maghiar

344,90

PLN

zlot polonez

4,4372

RON

leu românesc nou

4,8373

TRY

lira turcească

7,5868

AUD

dolar australian

1,6276

CAD

dolar canadian

1,5203

HKD

dolar Hong Kong

8,7189

NZD

dolar neozeelandez

1,7510

SGD

dolar Singapore

1,5758

KRW

won sud-coreean

1 368,73

ZAR

rand sud-african

19,0059

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0066

HRK

kuna croată

7,5725

IDR

rupia indoneziană

15 856,88

MYR

ringgit Malaiezia

4,8077

PHP

peso Filipine

56,109

RUB

rubla rusească

77,8132

THB

baht thailandez

35,539

BRL

real brazilian

5,6989

MXN

peso mexican

24,4761

INR

rupie indiană

84,9320

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 5.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 186/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 186/8

---

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 186/03)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„Queijo Terrincho”

Nr. UE: PDO-PT-0218-AM01 – 19.9.2016

DOP (X)IGP ()

1.   
  Grupul solicitant și interesul legitim

Grupul solicitant

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. [Cooperativa producătorilor de lapte de oaie din regiunea Terra Quente]

Interesul legitim

Grupul de producători format din operatorii „Queijo Terrincho” (producători și prelucrători) are un interes legitim pentru depunerea acestei solicitări de modificare. QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. este grupul producător care a efectuat solicitarea inițială de înregistrare.

| Nume grupului | QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. |
| --- | --- |
| Tipul grupului | Mai mult de o persoană |
| Participanți | Producător(i), Prelucrător(i) |
| Adresă | Quinta Branca – Larinho |
| 5160 – Torre de Moncorvo |

Nume grupului

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L.

Tipul grupului

Mai mult de o persoană

Participanți

Producător(i), Prelucrător(i)

Adresă

Quinta Branca – Larinho

5160 – Torre de Moncorvo

Țara

Portugalia

Telefon

+351 279258090

Adresă (adrese) de e-mail

queitec@sapo.pt

2.   
  Statul membru sau Țara Terță

Portugalia

3.   
  Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării

☐ Denumirea produsului

☒ Descrierea produsului

☒ Aria geografică

☐ Dovada originii

☒ Metoda de producție

☒ Legătura

☒ Etichetarea

☒Altele: adăugarea logoului unui produs

4.   
  Tipul modificării (modificărilor)

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   
  Modificare (modificări)

Toate modificările vizează caietul de sarcini întrucât nu a fost publicat niciodată un document unic.

Descrierea produsului

Modificarea 1

| — | Intervalele comunicate anterior în caietul de sarcini inițial pentru diametrul (13-20 cm) și greutatea (0,8-1,2 kg) brânzei au fost redefinite la 12-20 cm și, respectiv, 0,7-1,1 kg |
| --- | --- |

—

Intervalele comunicate anterior în caietul de sarcini inițial pentru diametrul (13-20 cm) și greutatea (0,8-1,2 kg) brânzei au fost redefinite la 12-20 cm și, respectiv, 0,7-1,1 kg

| — | A fost introdusă o nouă dimensiune a brânzei, „merendeira” (caserolă pentru prânz), care nu era menționată anterior în caietul de sarcini inițial, cu un diametru cuprins între 8 cm și 12 cm, o înălțime cuprinsă între 3 cm și 6 cm și o greutate cuprinsă între 0,35 kg și 0,55 kg |
| --- | --- |

—

A fost introdusă o nouă dimensiune a brânzei, „merendeira” (caserolă pentru prânz), care nu era menționată anterior în caietul de sarcini inițial, cu un diametru cuprins între 8 cm și 12 cm, o înălțime cuprinsă între 3 cm și 6 cm și o greutate cuprinsă între 0,35 kg și 0,55 kg

| — | Intervalele procentajelor autorizate de grăsime în substanța uscată și de umiditate în substanțele solide degresate ale pastei stabilite anterior în caietul de sarcini inițial ca fiind cuprinse între 45-60 % și, respectiv, 55-65 %, au fost redefinite după cum urmează: 25-50 % de grăsime în substanța uscată și 35-60 % umiditate în substanțele solide degresate. |
| --- | --- |

—

Intervalele procentajelor autorizate de grăsime în substanța uscată și de umiditate în substanțele solide degresate ale pastei stabilite anterior în caietul de sarcini inițial ca fiind cuprinse între 45-60 % și, respectiv, 55-65 %, au fost redefinite după cum urmează: 25-50 % de grăsime în substanța uscată și 35-60 % umiditate în substanțele solide degresate.

| — | Deși nu era menționată anterior în caietul de sarcini inițial, a fost specificată o temperatură minimă permisă pentru depozitarea pe termen lung a „Queijo Terrincho” și a „Queijo Terrincho”Velho [maturată], și anume – 11 °C, care se situează peste temperatura la care îngheață brânza (– 12 °C), păstrându-se astfel aroma, mirosul și textura pastei caracteristice. |
| --- | --- |

—

Deși nu era menționată anterior în caietul de sarcini inițial, a fost specificată o temperatură minimă permisă pentru depozitarea pe termen lung a „Queijo Terrincho” și a „Queijo Terrincho”Velho [maturată], și anume – 11 °C, care se situează peste temperatura la care îngheață brânza (– 12 °C), păstrându-se astfel aroma, mirosul și textura pastei caracteristice.

Aceste modificări au fost făcute ca urmare a schimbării obiceiurilor consumatorilor, adică a unei treceri către consumul de brânză de dimensiuni mai mici, care are un conținut de grăsime mai mic și calități de păstrare mai bune, precum și un termen de valabilitate mai mare, pentru a corela oferta la cererea actuală de porții mai mici, care sunt gata de utilizare în scopuri culinare specifice (feliate și preambalate). De asemenea, aceste modificări au fost introduse deoarece rezultatele testelor efectuate în ultimii ani demonstrează nevoia de a aduce corecții valorilor inițiale (umiditatea și conținutul de grăsime permise) pentru a reflecta situația reală.

Modificarea 2

| — | Sunt specificate două noi forme de depozitare și prezentare, care nu au fost menționate anterior în caietul de sarcini inițial, pentru „Queijo Terrincho”Velho, și anume brânza învechită sau maturată pentru o perioadă de cel puțin 90 de zile, care poate fi prezentată pentru vânzare acoperită cu pastă de ardei roșu sau tăiată în bucăți și scufundată în recipiente cu ulei de măsline virgin. |
| --- | --- |

—

Sunt specificate două noi forme de depozitare și prezentare, care nu au fost menționate anterior în caietul de sarcini inițial, pentru „Queijo Terrincho”Velho, și anume brânza învechită sau maturată pentru o perioadă de cel puțin 90 de zile, care poate fi prezentată pentru vânzare acoperită cu pastă de ardei roșu sau tăiată în bucăți și scufundată în recipiente cu ulei de măsline virgin.

Utilizarea acestor tehnici este justificată deoarece ele sporesc calitățile de păstrare și termenul de valabilitate al brânzei, întrucât există cerere din partea consumatorilor pentru brânză acoperită cu pastă de ardei roșu sau tăiată în bucăți și scufundată în recipiente cu ulei de măsline virgin, tehnici pe care aceștia le-au asociat rapid cu tipuri de brânză care sunt maturate pentru o perioadă mai lungă, precum „Queijo Terrincho”Velho. În plus, aceste forme de prezentare, și anume acoperirea brânzei cu pastă de ardei roșu sau tăierea acesteia în bucăți și scufundarea în recipiente cu ulei de măsline virgin, sunt tehnici care sunt folosite de mult timp la nivel local.

Aceste modificări vizează satisfacerea cerințelor pieței fără alterarea caracteristicilor intrinsece ale produsului, care îi conferă caracterul specific.

De asemenea, aceste modificări vizează secțiunea intitulată „Metoda de producție”, care descrie acum condițiile de fabricare a „Queijo Terrincho”Velho, precum și secțiunea intitulată „Etichetare”, în ceea ce privește denumirea „Queijo Terrincho”Velho.

Aria geografică

Modificarea 3

Aria geografică rămâne neschimbată.

Textul inițial: „Articolul 1

Aria în care este produsă și maturată brânza «Queijo Terrincho» este limitată la municipalitățile Mogadouro, Alfândega da Fé, Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães și Macedo de Cavaleiros (cu excepția parohiilor Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós și Soutelo de Mourisco) din districtul Bragança; parohiile Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales și Possacos din municipalitatea Valpaços din districtul Vila Real; municipalitatea São João da Pesqueira (cu excepția parohiilor Riodades și Paredes da Beira) din districtul Viseu, municipalitatea Vila Nova de Foz Côa, parohiile Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto și Meda din municipalitatea Meda și parohiile Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres și Mata de Lobos din municipalitatea Figueira de Castelo Rodrigo din districtul Guarda, care sunt situate în Terra Quente și în partea superioară a Văii Douro.”,

a fost înlocuit cu următorul text:

„Aria în care este produs și maturat produsul este limitată la municipalitățile Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães și Macedo de Cavaleiros (cu excepția parohiilor Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós și Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (cu excepția parohiilor Riodades și Paredes da Beira) și Vila Nova de Foz Côa și la parohiile Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales și Possacos din municipalitatea Valpaços, parohiile Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto și Meda din municipalitatea Meda și parohiile Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres și Mata de Lobos din municipalitatea Figueira de Castelo Rodrigo.”

Trimiterile la districtele care fac parte din Terra Quente și din subregiunile din partea superioară a Văii Douro au fost eliminate din caietul de sarcini pentru clarificarea textului, având în vedere că municipalitățile enumerate definesc în mod clar limitele administrative necesare pentru respectarea articolului 5 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

Metoda de producție

Metoda de producție

Modificarea 4

În ceea ce privește operațiunile implicate în etapa de producție, și anume procesarea laptelui (încălzire și coagulare), scurgerea zerului (presare), conservare și maturare (rotire și spălare), au fost precizate anumite detalii care nu fuseseră furnizate în caietul de sarcini inițial.

Modificările au fost introduse din nevoia de a furniza detaliile operațiunilor implicate în etapa de producție, în special ale acelor operațiuni în urma cărora produsul obținut respectă descrierea produsului, în speță în ceea ce privește etapele de coagulare și prelucrarea coagulului.

| — | Deși acest aspect nu a fost menționat în caietul de sarcini inițial, s-a precizat acum că laptele trebuie să fie prelucrat imediat după muls. Dacă acest lucru nu este posibil, temperatura la care trebuie să fie păstrat laptele a fost stabilită la cel mult 6 °C. |
| --- | --- |

—

Deși acest aspect nu a fost menționat în caietul de sarcini inițial, s-a precizat acum că laptele trebuie să fie prelucrat imediat după muls. Dacă acest lucru nu este posibil, temperatura la care trebuie să fie păstrat laptele a fost stabilită la cel mult 6 °C.

| — | Deși în caietul de sarcini inițial se preciza că laptele trebuie încălzit la o temperatură stabilită la 35 °C, acum s-a introdus un interval pentru temperatura optimă la care trebuie să ajungă laptele înainte de adăugarea cheagului (temperatura de coagulare: 30-35 °C), pentru a actualiza acest proces în conformitate cu condițiile actuale. |
| --- | --- |

—

Deși în caietul de sarcini inițial se preciza că laptele trebuie încălzit la o temperatură stabilită la 35 °C, acum s-a introdus un interval pentru temperatura optimă la care trebuie să ajungă laptele înainte de adăugarea cheagului (temperatura de coagulare: 30-35 °C), pentru a actualiza acest proces în conformitate cu condițiile actuale.

Pe lângă utilizarea greutăților și a preselor manuale, astfel cum se prevede în caietul de sarcini inițial, a fost autorizată și utilizarea preselor pneumatice, cu un timp de presare cuprins între trei și cinci ore, în conformitate cu metodologia utilizată deja. Această modificare este doar rezultatul unei evoluții tehnologice care poate fi utilizată în timpul procesului de fabricație și nu are niciun efect asupra caracteristicilor finale ale produsului.

| — | La fel ca în caietul de sarcini inițial, procesul de învechire sau de maturare are loc în unități de învechire naturală sau într-un mediu controlat. Intervalul în care pot fluctua valorile umidității relative în timpul acestui proces a fost stabilit la 80-90 %, în loc de 80-85 %, astfel cum prevedea caietul de sarcini inițial. |
| --- | --- |

—

La fel ca în caietul de sarcini inițial, procesul de învechire sau de maturare are loc în unități de învechire naturală sau într-un mediu controlat. Intervalul în care pot fluctua valorile umidității relative în timpul acestui proces a fost stabilit la 80-90 %, în loc de 80-85 %, astfel cum prevedea caietul de sarcini inițial.

| — | În mod similar, deși nu au fost stabilite în caietul de sarcini inițial, limitele superioare și inferioare ale temperaturii (8-14 °C) și ale umidității (75-85 %) în timpul procesului de maturare a brânzei „Queijo Terrincho”Velho au fost, de asemenea, definite pentru a completa descrierea metodei de producție. |
| --- | --- |

—

În mod similar, deși nu au fost stabilite în caietul de sarcini inițial, limitele superioare și inferioare ale temperaturii (8-14 °C) și ale umidității (75-85 %) în timpul procesului de maturare a brânzei „Queijo Terrincho”Velho au fost, de asemenea, definite pentru a completa descrierea metodei de producție.

Velho

Modificarea 5

| — | Anterior, în caietul de sarcini inițial, se preciza că „Turmele de oi din rasa Churra da Terra Quente, care sunt crescute în arie și ale căror caracteristici specifice sunt foarte adecvate pentru această activitate, constituie activitatea principală de creștere a animalelor, acestea fiind hrănite, în principal, pe pășuni și pajiști bogate în apă. Pășunile sunt formate din teren deluros, nelucrat și dintr-o suprafață imensă de teren necultivat, acoperită de iarbă grosieră și rară. Cu toate acestea, nu se produce suficientă iarbă și trebuie să se utilizeze pajiștile bogate în apă și nutrețuri secundare – secară, orz, napi, linte și frunzișul copacilor precum frasin, ulm, stejar, migdal și măslini și chiar frunzele de viță-de-vie.” |
| --- | --- |

—

Anterior, în caietul de sarcini inițial, se preciza că „Turmele de oi din rasa Churra da Terra Quente, care sunt crescute în arie și ale căror caracteristici specifice sunt foarte adecvate pentru această activitate, constituie activitatea principală de creștere a animalelor, acestea fiind hrănite, în principal, pe pășuni și pajiști bogate în apă. Pășunile sunt formate din teren deluros, nelucrat și dintr-o suprafață imensă de teren necultivat, acoperită de iarbă grosieră și rară. Cu toate acestea, nu se produce suficientă iarbă și trebuie să se utilizeze pajiștile bogate în apă și nutrețuri secundare – secară, orz, napi, linte și frunzișul copacilor precum frasin, ulm, stejar, migdal și măslini și chiar frunzele de viță-de-vie.”

Astfel cum se precizează în caietul de sarcini inițial, întrucât nu este produsă suficientă iarbă, a fost introdusă și posibilitatea de a utiliza furaje precum paie și fân, produse în fermă sau de alți crescători de oi, culturi furajere însămânțate toamna/iarna (ovăz, măzăriche, secară și lupin galben) și culturi furajere însămânțate primăvara (porumb și sorg) de pe teritoriul ariei geografice definite.

Textul a fost înlocuit și reformulat după cum urmează: „Cu toate acestea, nu se produce suficientă iarbă și trebuie să se utilizeze pajiștile bogate în apă și în nutrețuri secundare – secară, orz, napi, linte și frunzișul copacilor precum frasin, ulm, stejar, migdal și măslini și chiar frunzele de viță-de-vie din aria geografică.”

| — | Toate furajele cu care sunt hrănite oile provin din aria geografică, deși s-a introdus și posibilitatea de a se utiliza furaje din alte regiuni în perioade de deficit, dar acestea nu trebuie să depășească niciodată 50 % din substanța uscată în fiecare an. Aceste furaje sunt identice și au aceeași compoziție ca furajele din aria geografică. |
| --- | --- |

—

Toate furajele cu care sunt hrănite oile provin din aria geografică, deși s-a introdus și posibilitatea de a se utiliza furaje din alte regiuni în perioade de deficit, dar acestea nu trebuie să depășească niciodată 50 % din substanța uscată în fiecare an. Aceste furaje sunt identice și au aceeași compoziție ca furajele din aria geografică.

Modificarea 6

Articolul 4 din versiunea inițială a caietului de sarcini a fost eliminat:

„Articolul 4

Ambalare și păstrare

Brânza trebuie să fie ambalată întotdeauna în materiale inofensive, care nu reacționează în contact cu conținuturile.

Brânza trebuie să fie întotdeauna preambalată, iar ambalarea trebuie să se efectueze în conformitate cu bunele practici de igienă și în condiții care păstrează puritatea și caracteristicile brânzei în timpul depozitării și a comercializării normale.

Acest proces trebuie să fie efectuat de către producător.”

Aceste descrieri au fost înlocuite ținându-se cont de normele specifice referitoare la ambalare, prin adăugarea următorului paragraf pentru a justifica suplimentar nevoia de preambalare a produsului, care trebuie să fie efectuată de către producător:

„Felierea și ambalarea trebuie să se efectueze pe teritoriul ariei geografice definite pentru a păstra integritatea produsului și pentru a garanta caracteristicile care îi oferă caracterul specific, care pot fi alterate rapid prin operațiunile succesive de manipulare și/sau prin operațiunile de manipulare efectuate în timp”.

Modificarea 7

| — | A fost adăugat următorul text, care nu era inclus în caietul de sarcini inițial, pentru a explica producția diferitelor forme de „Queijo Terrincho”Velho: |
| --- | --- |

—

A fost adăugat următorul text, care nu era inclus în caietul de sarcini inițial, pentru a explica producția diferitelor forme de „Queijo Terrincho”Velho:

Velho

„Queijo Terrincho”Velho este o brânză maturată pentru o perioadă de cel puțin 90 de zile și care este preparată prin acoperirea brânzei cu o pastă de extract de ardei roșu și rachiu de tescovină sau ulei de măsline virgin. De asemenea, aceasta poate fi scufundată în ulei de măsline virgin.

Velho

„Queijo Terrincho”Velho acoperită cu ardei roșu este produsă prin acoperirea brânzei maturate pentru o perioadă de cel puțin 90 de zile cu un amestec de ardei roșu și rachiu de tescovină sau cu un amestec de ardei roșu și ulei de măsline virgin. Ardeiul roșu este transformat într-o pastă prin amestecarea cu rachiu de tescovină sau ulei de măsline virgin în momentul acoperirii brânzei. Amestecul ar trebui să fie utilizat o singură dată, pentru a garanta textura și aroma corespunzătoare a acestuia. La 1 kg de ardei roșu se utilizează aproximativ 250 ml de rachiu de tescovină sau 250 ml de ulei de măsline virgin.

Velho

Tehnicile de mai sus au fost utilizate mult timp în arie pentru a spori calitățile de păstrare și perioada de valabilitate a brânzei.

Modificarea 8

Etichetarea

Etichetarea

Articolul 5 din versiunea inițială a caietului de sarcini a fost eliminat:

„Articolul 5

Etichetarea și comercializarea

Etichetele brânzei trebuie să conțină următoarele:

| 1. | Denumirea comercială – «Queijo Terrincho» |
| --- | --- |

1.

Denumirea comercială – «Queijo Terrincho»

| 2. | Grăsime între 45 % și 60 % |
| --- | --- |

2.

Grăsime între 45 % și 60 %

| 3. | Cantitatea netă (exprimată în g sau kg) |
| --- | --- |

3.

Cantitatea netă (exprimată în g sau kg)

| 4. | A se consuma, de preferință, înainte de sfârșitul [luna și anul] |
| --- | --- |

4.

A se consuma, de preferință, înainte de sfârșitul [luna și anul]

| 5. | Brânză produsă din lapte crud și pur de oaie |
| --- | --- |

5.

Brânză produsă din lapte crud și pur de oaie

| 6. | Denumirea și adresa producătorului |
| --- | --- |

6.

Denumirea și adresa producătorului

Eticheta trebuie să fie aplicată pe una dintre laturile brânzei.

Brânza poate fi vândută consumatorului în porții, cu condiția ca acestea să fie preambalate.”

Referințele generice de mai sus incluse la articolul 5 din versiunea inițială a caietului de sarcini, astfel cum a fost înregistrat inițial, au fost eliminate și înlocuite cu cerința ca eticheta să includă, în funcție de tipul de produs, logoul produsului și cuvintele „QUEIJO TERRINCHO” – Denominação de Origem Protegida [„QUEIJO TERRINCHO” – Denumire de origine protejată] sau „QUEIJO TERRINCHO” – DOP [„QUEIJO TERRINCHO” – DOP] sau „QUEIJO TERRINCHO”VELHO – Denominação de Origem Protegida [„QUEIJO TERRINCHO”VELHO – Denumire de origine protejată] sau „QUEIJO TERRINCHO”VELHO – DOP [„QUEIJO TERRINCHO”VELHO – DOP], în conformitate cu descrierea produsului.

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Modificările au fost făcute ca urmare a nevoii de a asigura concordanța cerințelor de etichetare cu descrierea produsului, precum și pentru a elimina referințele generice.

Modificarea 9

Articolul 6 din versiunea inițială a caietului de sarcini a fost eliminat:

„Articolul 6

Articolul 6

| 1. | Doar oile din rasa Churra da Terra Quente pot fi utilizate pentru producerea laptelui din care se obține brânza «Queijo Terrincho», dacă sunt crescute în aria de producție definită la articolul 1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.

Doar oile din rasa Churra da Terra Quente pot fi utilizate pentru producerea laptelui din care se obține brânza «Queijo Terrincho», dacă sunt crescute în aria de producție definită la articolul 1 din prezentul regulament.

| 2. | Toate turmele trebuie să fie recunoscute ca fiind indemne de bruceloză în mod oficial și nu trebuie să prezinte semne de boli care pot fi transmise prin lapte. |
| --- | --- |

2.

Toate turmele trebuie să fie recunoscute ca fiind indemne de bruceloză în mod oficial și nu trebuie să prezinte semne de boli care pot fi transmise prin lapte.

| 3. | Turmele trebuie să fie monitorizate pentru a se asigura că orice tratament administrat animalelor respectă perioadele de retragere recomandate. |
| --- | --- |

3.

Turmele trebuie să fie monitorizate pentru a se asigura că orice tratament administrat animalelor respectă perioadele de retragere recomandate.

| 4. | În încăperile de mulgere și în timpul transportului laptelui către unitatea de producție trebuie să se respecte regulile de igienă. |
| --- | --- |

4.

În încăperile de mulgere și în timpul transportului laptelui către unitatea de producție trebuie să se respecte regulile de igienă.

| 5. | Brânzeturile trebuie să respecte condițiile tehnice, funcționale și de sănătate și igienă stabilite prin lege. |
| --- | --- |

5.

Brânzeturile trebuie să respecte condițiile tehnice, funcționale și de sănătate și igienă stabilite prin lege.

| 6. | În toate unitățile de producție a brânzei, trebuie să se țină evidențe cu privire la laptele primit, la producție, maturare și comercializare.” |
| --- | --- |

6.

În toate unitățile de producție a brânzei, trebuie să se țină evidențe cu privire la laptele primit, la producție, maturare și comercializare.”

Informațiile din primul paragraf referitoare la rasa de oi au fost incluse în secțiunea 3.2 din documentul unic, în care se descrie produsul, precum și în secțiunea 2 corespondentă din caietul de sarcini.

Paragrafele 2-6 au fost eliminate deoarece vizează reguli care se aplică în general în acest domeniu de activitate, ele fiind deja stabilite în legislația generală.

Modificarea 10

De asemenea, au fost eliminate trimiterile la obligațiile grupurilor de producători și ale operatorilor, precum și la încălcările și sancțiunile din documentul inițial, de la articolele 7, 8, 9 și 10, întrucât ele nu fac parte din caietul de sarcini și vizează reguli care se aplică în general pentru producția de brânză, fiind deja stabilite în legislația generală.

Modificarea 11

Legătura

Legătura

În ceea ce privește legătura dintre aria geografică delimitată și caracteristicile produsului, articolul 1 din versiunea inițială a caietului de sarcini:

„Articolul 1

Este vorba de o arie extinsă, care acoperă 400 000 ha și care include văi de rift (Mirandela-Vilariça), văi adânci erozionale (Baixo-Coa, Sabor și partea superioară a Văii Douro) și platouri situate la altitudini cuprinse între 600 și 800 m. Terenul oferă ariei condiții climatice unice, care variază de la clima mediteraneeană subatlantică la clima mediteraneeană semiaridă în apropierea Văii Douro, influența continentală devenind mai pronunțată în apropierea platourilor.

Este o arie în care condițiile climatice și topografice au condus la o diversitate mare a culturilor. Aceasta este caracterizată prin peisaje cu culturi de viță-de-vie și de măslini, arii tot mai mari de cultivare a măslinilor, arii cu o combinație de măslini și migdali, culturi de cereale dependente de ploaie (pârloage și cereale) și printr-o varietate de culturi, atât în zonele în care nu există apă pentru irigații, cât și în văile cele mai fertile (Mirandela și Vale da Vilariça). Cu toate acestea, având în vedere importanța lor economică, fermierii se concentrează cel mai mult pe cultivarea măslinilor și a viței-de-vie.

În schimb, turmele de oi din rasa Churra da Terra Quente, care sunt crescute în aria geografică respectivă și ale cărei caracteristici specifice sunt foarte adecvate pentru această activitate, constituie activitatea principală de creștere a animalelor; acestea fiind hrănite, în principal, cu pășuni și pajiști bogate în apă. Pășunile sunt formate din teren deluros, nelucrat și dintr-o suprafață imensă de teren necultivat, acoperită de iarbă grosieră și rară.

Cu toate acestea, nu se produce suficientă iarbă și trebuie să se utilizeze pajiștile bogate în apă și în nutrețuri secundare – secară, orz, napi, linte și frunzișul copacilor precum frasin, ulm, stejar, migdal și măslini și chiar frunzele de viță-de-vie din aria geografică. Aici se regăsesc pășunile permanente ale oilor. Aproape tot anul, oile își petrec nopțile închise în incinte sau în stâne de pe terenul agricol.

Acest amestec de teren deluros, platouri uscate și cer senin, cu condițiile sale de mediu specifice, care, împreună cu metodele tradiționale de agricultură, contribuie la caracteristicile specifice ale laptelui produs de oile din rasa Churra da Terra Quente (Terrincha).

Atunci când este prelucrat cu pricepere și cu expertiză de către localnicii care și-au transmis cunoștințele din generație în generație, din acest lapte se produce o brânză cu un caracter distinctiv incomparabil.”,

a fost înlocuit cu următorul text:

„Calitatea brânzei «Queijo Terrincho» se datorează exclusiv factorilor naturali și umani care au legătură cu aria geografică delimitată.

Există rapoarte care asociază răspândirea producției de brânză de oaie cu existența mănăstirilor creștine medievale din această regiune și din afara acesteia. Cea mai bună dovadă a originii acestei brânze este, probabil, faptul că, în regiunea Terra Quente Transmontana, aria din care provine rasa de oi Churra da Terra Quente, mai exact, Vilariça Valley, și mai specific, Quinta da Terrincha, i-a oferit rasei denumirea sa alternativă, «Terrincha», denumire care a fost atribuită ulterior și brânzei, adică «Terrincho». Aceasta demonstrează că în subregiune există o convergență a factorilor naturali și umani care caracterizează întreaga arie de producție.

Terra Quente Transmontana și partea superioară a Văii Valley, zonele în care este situată aria geografică delimitată, au adăpostit inițial o rasă de oi foarte robustă și bine adaptată, și anume rasa Badana. Din această rasă a fost creată rasa Churra da Terra Quente la sfârșitul secolului al XIX-lea prin încrucișarea cu berbeci din rasa Mondegueiro. Această rasă a ajuns la apogeu începând cu jumătatea secolului al XX-lea. Prin urmare, rasa este robustă, bine adaptată la regiune și destul de fertilă, oile fătând adesea miei gemeni. Este o rasă moderată în ceea ce privește producția de carne, dar este, în principal, o rasă producătoare de lapte, fiind strâns legată de producția de brânză din regiune.

Regiunea este formată din platouri deluroase, cu câteva pante abrupte și cu soluri acide și nu foarte fertile, precum și cu câteva parcele de teren agricol propice. Precipitațiile, care sunt concentrate în lunile de iarnă, sunt utilizate la maximum în timpul verilor lungi și uscate. Toate acestea arată că disponibilitatea resurselor de hrană nu sunt constante, primăvara fiind o perioadă de abundență, iar vara o perioadă de deficit.

Aceste condiții influențează în mare măsură distribuția culturilor în regiune, favorizând sistemele de producție tradiționale și extensive și făcând ca oile din rasa Churra da Terra Quente crescute în acest fel să producă lapte cu caracteristici datorită cărora, atunci când este prelucrat de localnici care își utilizează competențele și cunoștințele ancestrale, se produce o brânză cu caracteristici foarte distinctive, care a trecut testul timpului.

Aroma și mirosul moderate, care devin mai puternice și mai intense pe măsură ce «Queijo Terrincho» se maturează, derivă astfel din caracteristicile laptelui crud și pur utilizat și sunt strâns legate de rasa de oi și de specificitatea vegetației și a terenului deluros, precum și a pajiștilor bogate în apă, care formează o parte esențială a furajelor pentru oile crescute în aria geografică delimitată.

Textura consistentă și uniformă și aspectul colorat și ușor onctuos al pastei sunt rezultatul unui proces de producție artizanal care se bazează pe cunoștințele localnicilor, în special în ceea ce privește modalitatea de prelucrare a coagulului și manipularea acestuia astfel încât să se scurgă zerul și să se obțină o masă compactă.

Procesul de maturare și de învechire are loc în unități de învechire naturală și într-un mediu controlat, în condițiile descrise mai jos.

| Maturarea | «Queijo Terrincho» | «Queijo Terrincho»Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatură (°C) | 5-12 | 8-14 |
| Umiditate (%) | 80-90 | 75-85 |
| Durata minimă (zile) | 30 | 90 |

Maturarea

«Queijo Terrincho»

«Queijo Terrincho»Velho

Temperatură (°C)

5-12

8-14

Umiditate (%)

80-90

75-85

Durata minimă (zile)

30

90

Menținerea acestor condiții și acordarea atenției necesare în timpul acestui proces – în special în ceea ce privește spălarea brânzei, a cărei frecvență depinde de aspectul crustei, care trebuie să fie întotdeauna netedă și curată – reprezintă operațiuni care se bazează pe cunoștințele locale și sunt factorii determinanți pentru asigurarea faptului că brânza obținută are o pastă cu textura, culoarea și aspectul dorite.

Know-how-ul de la nivel local reiese în mod evident și din utilizarea tehnicilor de păstrare tradiționale asociate cu brânzeturile care sunt maturate pentru o perioadă de timp mai lungă, ceea ce permite ca produsul să fie păstrat pentru mai mult timp fără alterarea caracteristicilor sale distinctive. Acesta este cazul în ceea ce privește practica de acoperire a crustei cu pastă de ardei roșu – un amestec semisolid de ardei roșu și rachiu de tescovină sau ardei roșu și ulei de măsline virgin produs local în distilerii tradiționale sau în prese de ulei de măsline – și în ceea ce privește păstrarea brânzei prin scufundarea acesteia în recipiente cu ulei de măsline virgin după îndepărtarea crustei și tăierea brânzei în bucăți.

În ceea ce privește legătura dintre factorii umani și produs, brânza «Queijo Terrincho» este considerată tradițională în regiunea Trás-os-Montes, iar metoda de producție și tehnicile de păstrare au fost transmise de la o generație la alta și sunt utilizate și în prezent.”

Textul de la articolul 1 din caietul de sarcini inițial a fost reformulat pentru a oferi o descriere mai precisă a factorilor naturali, și anume a solului și a condițiilor climatice, a factorilor umani și a cunoștințelor locale, care sunt caracteristice ariei geografice din care rezultă specificitatea produsului. Acesta explică modul în care caracteristicile ariei geografice afectează caracteristicile specifice identificate ale produsului, precizând că nivelul de calitate a brânzei „Queijo Terrincho” se datorează exclusiv factorilor naturali și umani legați de aria geografică delimitată.

întrucât aceste informații nu existau în textul inițial, textul a fost reformulat pentru a respecta dispozițiile privind elaborarea documentului unic, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, în special în ceea ce privește punctul 5 (Legătura cu aria geografică), deoarece este esențial ca documentul unic să ofere o explicație detaliată și coerentă a modului în care se stabilește legătura.

Altele

Altele

Utilizarea logoului produsului a devenit obligatorie.

DOCUMENT UNIC

„QUEIJO TERRINCHO”

„QUEIJO TERRINCHO”

Nr. UE: PDO-PT-0218-AM01 –
  19.9.2016

Nr. UE: PDO-PT-0218-AM01 –

19.9.2016

IGP () DOP (X)

IGP () DOP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

Denumirea (denumirile)

„Queijo Terrincho”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Portugalia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Queijo Terrincho” este o brânza maturată produsă prin scurgerea lentă a coagulului obținut prin coagularea laptelui de oaie crud și pur de la oi din rasa Churra da Terra Quente cu cheag de origine animală. „Queijo Terrincho” are o perioadă minimă de maturare de 30 de zile. Dacă brânza a fost supusă maturării sau învechirii pentru o perioadă minimă de 90 de zile, denumirea de origine „Queijo Terrincho” este clasificată ca fiind Velho (maturată).

Velho

Principalele caracteristici sunt stabilite mai jos:

Caracteristicile brânzei „Queijo Terrincho” și ale brânzei „Queijo Terrincho”Velho

Velho

| Brânză | „Queijo Terrincho” | „Queijo Terrincho”Velho |
| --- | --- | --- |
| Formă | Scurtă, cilindru regulat (disc), ușor concavă în centru, fără margini definite | Scurtă, cilindru regulat (disc), ușor convexă în centru, cu o margine inegală |
| Înălțime | 3,0-6,0 cm | 2,0-6,0 cm |
| Greutate | 0,7-1,1 kg | 0,5-1,0 kg |
| Diametru | 12-20 cm | 10,0-18,0 cm |
| Greutate (dimensiune caserolă de prânz) | 0,35-0,55 kg | 0,25-0,45 kg |
| Diametru (dimensiune caserolă de prânz) | 8,0-12,0 cm | 5,0-10,0 cm |
| Crustă | Suplă, întreagă, bine formată, netedă, cu o culoare uniformă galben-pai deschis | Tare, întreagă, bine formată, cu o culoare roșie, uneori cu o textură neomogenă |
| Pastă |
| Textură | Consistentă și uniformă, ușor onctuoasă și, uneori când este tăiată, își pierde forma (semi-moale) | Consistentă și uniformă, bine formată, neonctuoasă și care își menține forma atunci când este tăiată (tare) |
| Aspect | Ușor cremos, cu câteva găuri | Nu foarte cremos, cu câteva găuri |
| Culoare | Albă uniform | Gălbuie |
| Gust și miros | Miros intens, agreabil și curat, nu foarte picant | Puternic, cu un amestec echilibrat de mirosuri diferite |
| Grăsime (în substanța uscată) % | 25-50 | 35-60 |
| Umiditate (în substanțele uscate degresate) % | 35-60 | 20-55 |

Brânză

„Queijo Terrincho”

„Queijo Terrincho”Velho

Velho

Formă

Scurtă, cilindru regulat (disc), ușor concavă în centru, fără margini definite

Scurtă, cilindru regulat (disc), ușor convexă în centru, cu o margine inegală

Înălțime

3,0-6,0 cm

2,0-6,0 cm

Greutate

0,7-1,1 kg

0,5-1,0 kg

Diametru

12-20 cm

10,0-18,0 cm

Greutate (dimensiune caserolă de prânz)

0,35-0,55 kg

0,25-0,45 kg

Diametru (dimensiune caserolă de prânz)

8,0-12,0 cm

5,0-10,0 cm

Crustă

Suplă, întreagă, bine formată, netedă, cu o culoare uniformă galben-pai deschis

Tare, întreagă, bine formată, cu o culoare roșie, uneori cu o textură neomogenă

Pastă

Textură

Consistentă și uniformă, ușor onctuoasă și, uneori când este tăiată, își pierde forma (semi-moale)

Consistentă și uniformă, bine formată, neonctuoasă și care își menține forma atunci când este tăiată (tare)

Aspect

Ușor cremos, cu câteva găuri

Nu foarte cremos, cu câteva găuri

Culoare

Albă uniform

Gălbuie

Gust și miros

Miros intens, agreabil și curat, nu foarte picant

Puternic, cu un amestec echilibrat de mirosuri diferite

Grăsime (în substanța uscată) %

25-50

35-60

Umiditate (în substanțele uscate degresate) %

35-60

20-55

„Queijo Terrincho” și „Queijo Terrincho”Velho sunt comercializate întregi, feliate sau în porții preambalate.

Velho

„Queijo Terrincho”Velho poate fi prezentată la vânzare și acoperită cu pastă de ardei roșu sau tăiată în bucăți și scufundată în recipiente cu ulei de măsline virgin.

Velho

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Oile se hrănesc în principal pe pășuni situate pe teren deluros, nelucrat și pe o suprafață imensă de teren necultivat, acoperită de iarbă grosieră și rară, precum și pe pajiști bogate în apă sau pășuni naturale de pe teritoriul ariei geografice.

întrucât nu există suficientă iarbă, trebuie să se furnizeze nutrețuri secundare, precum secară, orz, napi, linte și frunziș de copaci precum frasin, ulm, stejar, migdal și măslini și chiar frunze de viță-de-vie din aria geografică.

Se utilizează și alte furaje, precum paie și fân, culturi furajere însămânțate toamna/iarna (ovăz, măzăriche, secară și lupin galbe) și culturi furajere însămânțate primăvara (porumb și sorg), produse în cadrul fermei sau de către alți crescători de oi de pe teritoriul ariei geografice delimitate.

Toate furajele cu care sunt hrănite oile provin din aria geografică. Furajele din alte regiuni pot fi utilizate doar în perioade de deficit, dar acestea nu trebuie să depășească niciodată 50 % din substanța uscată din fiecare an. Aceste furaje sunt identice și au aceeași compoziție cu furajele din aria geografică delimitată și, de aceea, caracteristicile produsului nu sunt afectate.

Se utilizează sare alimentară, într-o proporție cuprinsă între 15 % și 20 % din greutatea brânzei, precum și cheag de origine animală.

Laptele crud și pur obținut de la rasa de oi Churra da Terra Quente trebuie să prezinte următoarele caracteristici fizico-chimice:

| Aciditate (ml Na OH N\1) | 25-30 |
| --- | --- |
| pH | 6,5-6,6 |
| Densitate (la 20 °C) | 1 036-1 038 |
| Conținut de grăsime (g/100 g) | 8,5 |
| Conținut de proteină (g/100 g) | 6,4-6,6 |
| Azot total (%) | 1,0-1,1 |
| Azot fără cazeină (%) | 0,2-0,3 |

Aciditate (ml Na OH N\1)

25-30

pH

6,5-6,6

Densitate (la 20 °C)

1 036-1 038

Conținut de grăsime (g/100 g)

8,5

Conținut de proteină (g/100 g)

6,4-6,6

Azot total (%)

1,0-1,1

Azot fără cazeină (%)

0,2-0,3

Ardeiul roșu, uleiul de măsline și rachiul de tescovină utilizate la prepararea pastei de ardei roșu provin din aria geografică delimitată.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producția laptelui și fabricarea, inclusiv maturarea și învechirea, trebuie să se efectueze în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Depozitarea pe termen lung a produsului este permisă la o temperatură care să nu fie mai mică de – 11 °C.

Felierea și ambalarea trebuie să se efectueze pe teritoriul ariei geografice delimitate, pentru a păstra integritatea produsului și pentru a garanta caracteristicile care îi conferă caracterul specific, care se poate rapid altera în urma operațiunilor de manipulare succesive și/sau a operațiunilor de manipulare efectuate în timp.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe lângă logoul produsului prezentat mai jos, pe eticheta produsului trebuie să figureze cuvintele următoare: „QUEIJO TERRINCHO” – Denominação de Origem Protegida [„QUEIJO TERRINCHO” – Denumire de origine protejată] sau „QUEIJO TERRINCHO” – DOP [„QUEIJO TERRINCHO” – DOP] sau „QUEIJO TERRINCHO” – Denominação de Origem Protegida VELHO [„QUEIJO TERRINCHO” – Denumire de origine protejată VELHO] sau „QUEIJO TERRINCHO” – DOP VELHO [„QUEIJO TERRINCHO” – DOP VELHO].

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Image 1

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria în care este produs și maturat produsul este limitată la municipalitățile Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães și Macedo de Cavaleiros (cu excepția parohiilor Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós și Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (cu excepția parohiilor Riodades și Paredes da Beira) și Vila Nova de Foz Côa și la parohiile Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales și Possacos din municipalitatea Valpaços, parohiile Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto și Meda din municipalitatea Meda și parohiile Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres și Mata de Lobos din municipalitatea Figueira de Castelo Rodrigo.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Calitatea brânzei „Queijo Terrincho” se datorează exclusiv factorilor naturali și umani legați de aria geografică delimitată.

Există rapoarte care asociază răspândirea producției de brânză de oaie cu mănăstirile creștine medievale din această regiune și din afara acesteia. Cea mai bună dovadă a originii acestei brânze este, probabil, faptul că, în regiunea Terra Quente Transmontana, aria din care provine rasa de oi Churra da Terra Quente, mai exact, Vilariça Valley, și mai precis, Quinta da Terrincha, i-a oferit rasei denumirea sa alternativă, „Terrincha”, denumire care a fost atribuită ulterior și brânzei, adică „Terrincho”. Aceasta demonstrează că, în această subregiune, există o convergență a factorilor naturali și umani care caracterizează întreaga arie de producție.

Terra Quente Transmontana și partea superioară a Văii Valley, zonele în care este situată aria geografică delimitată, au adăpostit inițial o rasă de oi foarte robustă și bine adaptată, rasa Badana. Din această rasă a fost creată rasa Churra da Terra Quente la sfârșitul secolului al XIX-lea, prin încrucișare cu berbeci din rasa Mondegueiro. Această rasă a ajuns la apogeu începând cu jumătatea secolului al XX-lea. Prin urmare, rasa este robustă, bine adaptată la regiune și destul de fertilă, oile fătând adesea miei gemeni. Este o rasă moderată în ceea ce privește producția de carne, dar este, în principal, o rasă producătoare de lapte, fiind strâns legată de producția de brânză din regiune.

Regiunea este formată din platouri deluroase, cu câteva pante abrupte și cu soluri acide și nu foarte fertile, precum și cu câteva parcele de teren agricol propice. Precipitațiile, care se concentrează în lunile de iarnă, sunt utilizate la maximum în timpul verilor lungi și uscate. Toate acestea arată că disponibilitatea resurselor de hrană nu este constantă, primăvara fiind o perioadă de abundență, iar vara o perioadă de deficit.

Aceste condiții influențează în mare măsură distribuția culturilor în regiune, favorizând sistemele de producție tradiționale și extensive și făcând ca oile din rasa Churra da Terra Quente crescute în acest fel să producă lapte cu caracteristici datorită cărora, atunci când este prelucrat de localnici care își utilizează competențele și cunoștințele ancestrale, se obține o brânză cu caracteristici foarte distinctive, care a trecut testul timpului.

Aroma și mirosul moderate, care devin mai puternice și mai intense pe măsură ce „Queijo Terrincho” se maturează, derivă astfel din caracteristicile laptelui crud și pur utilizat și sunt strâns legate de rasa de oi și de specificitatea vegetației și a terenului deluros, precum și a pajiștilor bogate în apă, care formează o parte esențială a furajelor pentru oile crescute în aria geografică delimitată.

Textura consistentă și uniformă și aspectul colorat și ușor onctuos al pastei sunt rezultatul unui proces de producție artizanal care este bazat pe cunoștințele localnicilor, în special în ceea ce privește modalitatea de prelucrare a coagulului și manipularea acestuia astfel încât să se scurgă zerul și să se producă o masă compactă.

Procesul de maturare și de învechire are loc în unități de învechire naturală și într-un mediu controlat, în condițiile descrise mai jos.

| Maturarea | „Queijo Terrincho” | „Queijo Terrincho”Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatură (°C) | 5-12 | 8-14 |
| Umiditate (%) | 80-90 | 75-85 |
| Durata minimă (zile) | 30 | 90 |

Maturarea

„Queijo Terrincho”

„Queijo Terrincho”Velho

Velho

Temperatură (°C)

5-12

8-14

Umiditate (%)

80-90

75-85

Durata minimă (zile)

30

90

Menținerea acestor condiții și acordarea atenției necesare în timpul acestui proces – în special în ceea ce privește spălarea brânzei, a cărei frecvență depinde de aspectul crustei, care trebuie să fie întotdeauna netedă și curată – reprezintă operațiuni care se bazează pe know-how-ul de la nivel local și sunt factori determinanți pentru asigurarea faptului că brânza obținută are o pastă cu textura, culoarea și aspectul dorite.

Know-how-ul de la nivel local reiese în mod evident și din utilizarea tehnicilor de păstrare tradiționale asociate cu brânzeturile care sunt maturate pentru o perioadă de timp mai lungă, ceea ce permite ca produsul să fie păstrat pentru mai mult timp fără alterarea caracteristicilor sale distinctive. Acesta este cazul în ceea ce privește practica de acoperire a crustei cu pastă de ardei roșu – un amestec semisolid de ardei roșu și rachiu de tescovină sau ardei roșu și ulei de măsline virgin produs local în distilerii tradiționale sau în prese de ulei de măsline – și în ceea ce privește păstrarea brânzei recipiente cu ulei de măsline virgin.

În ceea ce privește legătura dintre factorii umani și produs, brânza „Queijo Terrincho” este considerată tradițională în regiunea Trás-os-Montes, iar metoda de producție și tehnicile de păstrare au fost transmise de la o generație la alta și sunt utilizate și în prezent.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/queijos/docs/CE_Qj_Terrincho.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 5.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 186/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 186/19

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2020/C 186/04)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„TOMME DE SAVOIE”

Nr. UE: PGI-FR-0177-AM03 – 10.1.2020

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

„Tomme de Savoie”

2.   Statul Membru sau Țara Terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Tomme de Savoie” este o brânză cu pastă presată nefiartă, obținută din lapte de vacă, prelucrat în stare crudă sau termizată. Durata minimă de maturare este de 30 de zile de la data închegării până la scoaterea din pivnițele de maturare.

Brânza se prezintă sub forma unui cilindru plat și are un diametru de 18-21 cm și o înălțime de 5-8 cm. Greutatea acesteia este cuprinsă între 1,2 și 2 kg Aceasta se poate prezenta, de asemenea, într-un format mic, dar care prezintă aceleași caracteristici organoleptice. În acest caz, înălțimea sa este de cel mult 8 cm, iar greutatea poate varia de la 400 la 900 de grame.

Crusta este netedă până la ușor neregulată, de culoare gri până la alb-gri, pe care se pot dezvolta mucegaiuri secundare.

Pasta este semi-dură, de culoare albă până la galbenă. Aceasta prezintă mici găuri. Gustul său este autentic și ușor sărat, prezentând uneori o ușoară aciditate și un caracter ușor picant.

Brânza prezintă un conținut minim de grăsime în greutatea totală de 9 % și un conținut minim de substanță uscată de 45 %.

Conținutul de sare este cuprins între 1,2 % și 2 %.

„Tomme de Savoie” se comercializează în următoarele forme: întreagă, tăiată: în bucăți sau feliată, în unitate de vânzare către consumatori preambalată: bucată sau feliată.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Diferitele tipuri de alimente autorizate sunt:

| — | furajele grosiere (iarbă, fân, otavă, porumb verde, sorg, paie, culturi secundare); |
| --- | --- |

—

furajele grosiere (iarbă, fân, otavă, porumb verde, sorg, paie, culturi secundare);

| — | știuleții de porumb și boabele de porumb umede, admise numai în perioada cuprinsă între 1 octombrie și 1 mai; |
| --- | --- |

—

știuleții de porumb și boabele de porumb umede, admise numai în perioada cuprinsă între 1 octombrie și 1 mai;

| — | nutrețurile deshidratate, lucerna deshidratată, pulpă de sfeclă deshidratată, sfecla furajeră, care trebuie distribuite curate și sănătoase; |
| --- | --- |

—

nutrețurile deshidratate, lucerna deshidratată, pulpă de sfeclă deshidratată, sfecla furajeră, care trebuie distribuite curate și sănătoase;

| — | hrana complementară și aditivii următori:






  — | boabele de cereale și subprodusele lor (tărâțe, urluială, făină, borhot deshidratat); boabele de cereale pot fi conservate prin inertizare; |
| --- | --- | --- |

—

hrana complementară și aditivii următori:

—

boabele de cereale și subprodusele lor (tărâțe, urluială, făină, borhot deshidratat); boabele de cereale pot fi conservate prin inertizare;

| — | semințe și turte de plante oleaginoase și proteice; |
| --- | --- |

—

semințe și turte de plante oleaginoase și proteice;

| — | produse derivate: concentrat proteic de lucernă, azot neproteic (produse derivate provenite de la fabricile de amidon și de drojdie), uree < 3 % în hrana complementară; |
| --- | --- |

—

produse derivate: concentrat proteic de lucernă, azot neproteic (produse derivate provenite de la fabricile de amidon și de drojdie), uree < 3 % în hrana complementară;

| — | melasă și ulei vegetal, minerale, vitamine, oligoelemente și extracte naturale din plante; |
| --- | --- |

—

melasă și ulei vegetal, minerale, vitamine, oligoelemente și extracte naturale din plante;

| — | utilizarea zerului produs în exploatație este autorizată în termen de maximum 24 de ore. |
| --- | --- |

—

utilizarea zerului produs în exploatație este autorizată în termen de maximum 24 de ore.

Pentru vacile aflate în lactație:

| — | 100 % din nutrețurile grosiere provin din aria geografică; |
| --- | --- |

—

100 % din nutrețurile grosiere provin din aria geografică;

| — | nutrețurile deshidratate, știuleții de porumb, boabele de porumb umede și sfecla furajeră care nu provin din aria geografică delimitată sunt limitate la 4 kg de substanță uscată per vacă aflată în lactație, ca medie zilnică pe an. |
| --- | --- |

—

nutrețurile deshidratate, știuleții de porumb, boabele de porumb umede și sfecla furajeră care nu provin din aria geografică delimitată sunt limitate la 4 kg de substanță uscată per vacă aflată în lactație, ca medie zilnică pe an.

Aceste limitări garantează că majoritatea substanței uscate ingerate de vacile de lapte provine din aria geografică delimitată. Se ameliorează astfel legătura dintre produs și originea geografică a acestuia.

În cazul producției de fermă, laptele prelucrat pentru fabricarea brânzei „Tomme de Savoie” este obținut de la un șeptel de vaci de lapte constituit în proporție de cel puțin 75 % din vaci din rasa Abondance, Montbéliarde sau Tarentaise.

La prelucrător, laptele colectat destinat fabricării brânzei „Tomme de Savoie” este obținut, per ansamblu, de la un șeptel de vaci de lapte constituit în proporție de cel puțin 75 % din vaci din rasa Abondance, Montbéliarde sau Tarentaise.

Menținerea tradiției de creștere a raselor tradiționale Abondance, Montbéliarde și Tarentaise este justificată, întrucât acestea și-au demonstrat capacitatea de adaptare la constrângerile fizice și climatice ale mediului: morfologie adaptată la păscutul pe pășuni în pantă, toleranță la temperaturile din zonă, capacitate de valorificare a pășunatului în perioada de vară și a nutrețurilor uscate în perioada de iarnă.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Operațiunile de producere și prelucrare a laptelui și cele de maturare a brânzei se desfășoară în aria geografică.

Producția de lapte destinat fabricării de „Tomme de Savoie” în aria geografică este justificată de importanța resursei de nutrețuri a regiunii, resursă care este valorificată prin producția de brânzeturi.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea

Etichetarea brânzeturilor care beneficiază de indicația geografică protejată „Tomme de Savoie” trebuie să respecte următoarele reguli:

| — | denumirea „Tomme de Savoie” este precizată pe toate ambalajele, în același câmp vizual cu simbolul IGP al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

denumirea „Tomme de Savoie” este precizată pe toate ambalajele, în același câmp vizual cu simbolul IGP al Uniunii Europene;

| — | producătorul sau unitatea de maturare sau preambalatorul este obligat să aplice denumirea și adresa sa; |
| --- | --- |

—

producătorul sau unitatea de maturare sau preambalatorul este obligat să aplice denumirea și adresa sa;

| — | trebuie precizată denumirea organismului de certificare; |
| --- | --- |

—

trebuie precizată denumirea organismului de certificare;

| — | orice brânză comercializată sub denumirea indicației geografice trebuie să prezinte, pe o față sau pe marginea exterioară, mențiunea referitoare la originea geografică, conform formatului definit de grup. Această identificare nu are în vedere brânzeturile comercializate direct consumatorului de către fermier sau de către producătorul de brânză; |
| --- | --- |

—

orice brânză comercializată sub denumirea indicației geografice trebuie să prezinte, pe o față sau pe marginea exterioară, mențiunea referitoare la originea geografică, conform formatului definit de grup. Această identificare nu are în vedere brânzeturile comercializate direct consumatorului de către fermier sau de către producătorul de brânză;

| — | în plus, pe etichetă, pe facturi și pe documentele comerciale poate apărea adjectivul „mic” în cazul brânzeturilor obținute cu ajutorul unor forme de format mic, dar acesta nu poate fi lipit de denumirea „Tomme de Savoie”, nici nu poate figura imediat deasupra acestei denumiri. |
| --- | --- |

—

în plus, pe etichetă, pe facturi și pe documentele comerciale poate apărea adjectivul „mic” în cazul brânzeturilor obținute cu ajutorul unor forme de format mic, dar acesta nu poate fi lipit de denumirea „Tomme de Savoie”, nici nu poate figura imediat deasupra acestei denumiri.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică cuprinde departamentele Savoie și Haute Savoie în întregime, precum și următoarele comune din departamentele Ain și Isère.

Departamentul Ain: Anglefort, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lavours, Léaz, Massignieu-de-Rives, Parves et Nattages, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux-Lhôpital, Talissieu, Valserhône, Villes, Virignin, Vongnes.

Departamentul Isère: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre d’Entremont.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu originea a brânzei „Tomme de Savoie” are la bază calitatea sa determinată.

Mediul natural al brânzei „Tomme de Savoie” prezintă o mare diversitate de substraturi de soluri supuse unei clime alpine omogene.

Din punctul de vedere al reliefului și al geologiei sale, aria geografică a brânzei „Tomme de Savoie” este plină de contraste. Relieful este cuprins în cea mai mare parte între altitudinea de 200 m și cea de 2 500 m și este caracterizat de soluri tipice, provenite deopotrivă din străvechi masive cristaline și din masive calcaroase.

Clima este tipic alpină: iernile sunt lungi și uneori aspre, iar verile sunt calde. Cu excepția văilor Maurienne și Tarentaise, cu versanți abrupți și caracterizate în general de precipitații mai reduse cantitativ, media anuală a precipitațiilor este ridicată, cu cantități de apă între 1 000 mm și 1 500 mm la poalele masivelor subalpine. Precipitațiile sunt distribuite pe întreg parcursul anului.

Datorită combinației solurilor de profunzime și precipitațiilor importante cantitativ și distribuite pe întreg parcursul anului, aria geografică delimitată este un teritoriu favorabil creșterii unei ierbi de bună calitate (pajiști destinate pășunatului și cositului, cu o floră bogată și diversificată), marcată și caracteristică.

În zona prealpină, producția de cereale și de porumb este, de asemenea, bine dezvoltată.

În ceea ce privește factorii umani, „Tomme de Savoie” este cea mai veche brânză din regiunea Savoie. „Tomme de Savoie” a constituit, o perioadă lungă de timp, o brânză destinată consumului casnic. Aceasta reprezenta o sursă esențială de proteine în alimentația țăranilor.

Cantitatea de lapte disponibilă depindea mult de celelalte utilizări ale laptelui, în special pentru furnizarea de grăsime, foarte căutată. Țăranii din provincia Savoie fabricau această brânză din cei câțiva litri de lapte care rămâneau disponibili.

La fel cum se găsea brânză „Tomme de Savoie” cu diferite conținuturi de grăsime în funcție de intensitatea degresării, se putea găsi brânză „Tomme de Savoie” de diferite mărimi, în funcție de ferma unde a fost produsă aceasta.

Inițial realizată în casă, fabricarea brânzei „Tomme de Savoie” s-a extins apoi la unele „fruitières” (cooperative locale producătoare de brânzeturi).

Producția de lapte destinat fabricării brânzei „Tomme de Savoie” se bazează în continuare atât pe valorificarea ierbii disponibile în mari cantități în aria geografică delimitată, cât și pe păstrarea tradiției de creștere a raselor tradiționale: Abondance, Montbéliarde și Tarentaise. Acestea și-au demonstrat capacitatea de adaptare la constrângerile fizice și climatice ale mediului: morfologie adaptată la păscutul pe pășuni în pantă, toleranță la temperaturile din zonă, capacitate de valorificare a pășunatului în perioada de vară și a nutrețurilor uscate în perioada de iarnă. Alimentația vacilor de lapte este bazată pe utilizarea nutrețurilor, precum și a cerealelor cultivate în principal în aria geografică.

În aceste zone muntoase, s-au dezvoltat meșteșuguri de producere a brânzeturilor specifice, adaptate mediului. Tehnologiile puse în aplicare în regiune sunt adaptate caracteristicilor laptelui, iar producătorii de brânză sunt atenți, în special, la stăpânirea anumitor aspecte, cum ar fi însămânțarea, gestionarea florei mezofile și termofile sau chiar maturarea.

Aceste tehnologii sunt rodul unui meșteșug comun într-o regiune în care cultura fabricării brânzeturilor cu pastă presată domnește de mult timp.

Maturarea în pivniță pe scânduri de lemn permite o bună evoluție a pastei și dezvoltarea florei de suprafață, în special a mucegaiului Mucor. Astfel, brânza „Tomme de Savoie” este întoarsă cel puțin o dată pe săptămână, ceea ce permite „presarea firelor de mucegai” în timpul manipulării.

„Tomme de Savoie” este o brânză cu pastă presată nefiartă, obținută din lapte de vacă, crud sau termizat.

„Tomme de Savoie” se caracterizează prin formatul său cilindric plat relativ mic, crusta netedă până la ușor neregulată, de culoare gri până la alb-gri, gustul său autentic și ușor sărat prezentând uneori o ușoară aciditate și un caracter ușor picant.

Capacitatea teritoriului ariei geografice de a produce nutrețuri grosiere în cantitate suficientă, precum și cereale pentru a răspunde nevoilor producției de lapte, menținând în același timp sisteme de producție extensive, asigură o alimentație diversificată a animalelor.

Sistemele de creștere a șeptelurilor de vaci de lapte favorizează utilizarea resurselor furajere locale foarte diversificate pe care le oferă mediul din aria geografică. Producția de lapte din aria geografică permite nu doar utilizarea în mod optim a resurselor de iarbă, cu respectarea obiceiurilor ancestrale, ci și valorificarea laptelui obținut de la rasele tradiționale. Rasele locale sunt privilegiate, reprezentând în prezent mai mult de 90 % din șeptelul total. Aceste rase adaptate climei și reliefului muntos au capacitatea de a-și exprima întregul potențial de producție, în pofida condițiilor care pot fi dificile uneori, și transpun în brânzeturi, prin intermediul laptelui, diversitatea florei consumate.

Laptele lor, produs în cantitate mare datorită unei alimentații specifice, prezintă o aptitudine mai bună pentru fabricare decât cel al altor rase crescute în aceleași condiții, ceea ce conduce la proprietăți deosebite: gelul obținut după adăugarea de cheag este mai ferm, iar randamentul brânzei este mai ridicat.

O serie de studii au evidențiat rolul alimentației și al compoziției nutrețurilor pentru calitatea laptelui [de exemplu: Bugaud C., Buchin S., Hauwuy A., Coulon J.B., 2002, „Texture et flaveur du fromage selon la nature du pâturage: cas du fromage d’Abondance” (Textura și aroma brânzei în funcție de natura pășunii: cazul brânzei de Abondance), INRA Prod. Anim., GIS AlpesJura, sau Dorioz J.M., Fleury P., Coulon J.B., Martin B., 2000, „La composante milieu physique dans l’effet terroir pour la production fromagère: quelques réflexions à partir du cas des fromages des Alpes du Nord” (Componenta mediului fizic în efectul de produs tradițional al producției de brânzeturi: câteva reflecții pornind de la cazul brânzeturilor din Alpii de Nord), Courrier de l’environnement, GIS AlpesJura, sau Lucas A, Hulin S., Michel V., Agabriel C., Chamba J.F., Rock E, Coulon J.B., 2006, „Relations entre les conditions de production du lait et les teneurs en composes d’intérêt nutritionnel dans le fromage: étude en conditions réelles de production” (Relații între condițiile de producere a laptelui și conținuturile în compuși de interes nutrițional în brânză: studiu în condiții reale de producție), INRA Prod Anim, GIS AlpesJura]. Acest ultim studiu, referitor la „Tomme de Savoie”, pune în valoare rolul major al alimentației pentru conținutul în micronutrienți liposolubili al brânzei. De asemenea, studiul arată că profilul acizilor grași din lapte și ulterior din brânză este legat mai întâi de natura rației de bază în alimentația vacilor.

Laptele prelucrat este crud sau termizat, ceea ce garantează prezența florei naturale protejate de începerea rapidă a producției. Parțial, această floră diversificată este cea care exprimă tipicitatea brânzei „Tomme de Savoie”.

Prelucrarea laptelui crud sau termizat permite respectarea caracteristicilor inițiale ale laptelui, în special cele conferite de alimentația a cărei diversitate este una dintre caracteristicile ariei geografice.

La fel cum se găsea brânză „Tomme de Savoie” cu diferite conținuturi de grăsime în funcție de intensitatea degresării, se putea găsi brânză „Tomme de Savoie” de diferite mărimi, în funcție de ferma unde a fost produsă aceasta. Cantitatea de lapte disponibilă depindea mult de celelalte utilizări ale laptelui, în special pentru furnizarea de grăsime, foarte căutată. Țăranii fabricau această brânză din cei câțiva litri de lapte care rămâneau disponibili.

Pentru a rămâne fideli caracteristicilor tradiționale ale produsului, producătorii de brânză fabrică, utilizând tehnologia pastei presate, brânzeturi de diferite formate, dar care rămân relativ mici în raport cu alte brânzeturi din regiune și prezintă diferite conținuturi de grăsime.

Obiceiurile de fabricație au permis selecționarea florei de fabricație utile. Utilizarea acesteia permite producătorilor actuali să dezvolte gustul caracteristic al brânzei. Prin maturare, aceste caracteristici gustative se pot dezvolta în continuare.

Flora de suprafață, compusă în principal din mucegai, conferă brânzei „Tomme de Savoie” aspectul său gri caracteristic, iar dezvoltarea acesteia este favorizată de suportul de maturare din lemn. Atenția acordată întoarcerilor în timpul maturării contribuie, de asemenea, la formarea crustei atât de caracteristice a „Tomme de Savoie”, în special prin presarea „firelor” de mucegai Mucor.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f5bec304-85e4-4ca2-b956-c784993548e1

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---

| 5.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 186/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 186/23

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 186/05)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Hajós-Baja”

Număr de referință: PDO-HU-A1388-AM02

Data comunicării: 15.2.2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Adăugarea unor noi tipuri de vin la categoria de produse „vin”

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

II. Descrierea vinurilor

| — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- |

—

III. Practici oenologice specifice

| — | V. Randament maxim |
| --- | --- |

—

V. Randament maxim

| — | VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate |
| --- | --- |

—

VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate

| — | VII. Legătura |
| --- | --- |

—

VII. Legătura

| (b) | Secțiunile vizate din documentul unic:






  — | Descrierea vinului (vinurilor) |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunile vizate din documentul unic:

—

Descrierea vinului (vinurilor)

| — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- |

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| — | Practici vitivinicole – Randamente maxime |
| --- | --- |

—

Practici vitivinicole – Randamente maxime

| (c) | Extinderea gamei de tipuri de vin va permite o mai bună exprimare și punere în valoare a caracterului unic și a diversității vinurilor Hajós-Baja. Vinurile obținute din struguri recoltați târziu sunt corpolente și caracterizate de metoda de producere și de învechire. De asemenea, pot conține zaharuri reziduale. Vinurile premium sunt vinuri de calitate superioară, cu arome complexe, cu gust corpolent și bogat și cu arome fructate intense caracteristice. În numeroase cazuri, se pot resimți gusturi și arome tipice de fructe uscate și de gemuri, care sunt adesea completate de note condimentate intense, dominate de aromele tipice învechirii în butoaie din lemn și în sticle. Vinurile de gheață sunt vinuri pline și prezintă o armonie gustativă fină datorită conținutului lor de zaharuri reziduale, acidității lor și tăriei lor alcoolice. |
| --- | --- |

(c)

Extinderea gamei de tipuri de vin va permite o mai bună exprimare și punere în valoare a caracterului unic și a diversității vinurilor Hajós-Baja. Vinurile obținute din struguri recoltați târziu sunt corpolente și caracterizate de metoda de producere și de învechire. De asemenea, pot conține zaharuri reziduale. Vinurile premium sunt vinuri de calitate superioară, cu arome complexe, cu gust corpolent și bogat și cu arome fructate intense caracteristice. În numeroase cazuri, se pot resimți gusturi și arome tipice de fructe uscate și de gemuri, care sunt adesea completate de note condimentate intense, dominate de aromele tipice învechirii în butoaie din lemn și în sticle. Vinurile de gheață sunt vinuri pline și prezintă o armonie gustativă fină datorită conținutului lor de zaharuri reziduale, acidității lor și tăriei lor alcoolice.

2.   Modificarea descrierii organoleptice a vinurilor existente și alinierea cu noile tipuri de vin de introdus

| (a) | Secțiunea vizată din caietul de sarcini:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunea vizată din caietul de sarcini:

—

II. Descrierea vinurilor

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Descrierea vinului (vinurilor) |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Descrierea vinului (vinurilor)

| (c) | Noile tipuri de vin extind în mod semnificativ gama de vinuri Hajós-Baja, iar descrierea organoleptică a tipurilor de vin existente ar trebui, de asemenea, să fie modificată. |
| --- | --- |

(c)

Noile tipuri de vin extind în mod semnificativ gama de vinuri Hajós-Baja, iar descrierea organoleptică a tipurilor de vin existente ar trebui, de asemenea, să fie modificată.

3.   Modificarea parametrilor analitici ai vinurilor spumante

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

II. Descrierea vinurilor

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Descrierea vinului (vinurilor) |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Descrierea vinului (vinurilor)

| (c) | Adaptăm reglementarea actuală la legislația în vigoare. |
| --- | --- |

(c)

Adaptăm reglementarea actuală la legislația în vigoare.

4.   Eliminarea tăriei alcoolice totale maxime (coloană) din caracteristicile analitice

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

II. Descrierea vinurilor

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Descrierea vinului (vinurilor) |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Descrierea vinului (vinurilor)

| (c) | Nu mai există niciun motiv pentru menținerea reglementării anterioare deoarece, din cauza schimbărilor climatice, tăria alcoolică naturală totală în volume a vinurilor este mai mare de câțiva ani. Eliminarea nu are niciun impact negativ asupra calității vinurilor. |
| --- | --- |

(c)

Nu mai există niciun motiv pentru menținerea reglementării anterioare deoarece, din cauza schimbărilor climatice, tăria alcoolică naturală totală în volume a vinurilor este mai mare de câțiva ani. Eliminarea nu are niciun impact negativ asupra calității vinurilor.

5.   Extinderea arealelor delimitate la perimetrele comunei Bácsszentgyörgy clasificate în clasele I și II din cadastrul viticol

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | IV. Arealul delimitat |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

IV. Arealul delimitat

| — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- |

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Arealul geografic delimitat |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Arealul geografic delimitat

| — | Condiții suplimentare |
| --- | --- |

—

Condiții suplimentare

| (c) | Secțiunile periferice ale comunei Bácsszentgyörgy corespund localităților Csátalja și Dávod din regiunea viticolă. În comună, suprafața arealului înregistrat în cadastrul viticol este de 6,8109 hectare și există două antrepozite fiscale cu proceduri simplificate care sunt operaționale. Condițiile din areal corespund descrierii legăturii dintre arealul de producție și produsul care beneficiază de DOP „Hajós-Baja”. Viticultura face parte din activitatea economică tradițională a locuitorilor din această regiune. |
| --- | --- |

(c)

Secțiunile periferice ale comunei Bácsszentgyörgy corespund localităților Csátalja și Dávod din regiunea viticolă. În comună, suprafața arealului înregistrat în cadastrul viticol este de 6,8109 hectare și există două antrepozite fiscale cu proceduri simplificate care sunt operaționale. Condițiile din areal corespund descrierii legăturii dintre arealul de producție și produsul care beneficiază de DOP „Hajós-Baja”. Viticultura face parte din activitatea economică tradițională a locuitorilor din această regiune.

6.   Extinderea listei de soiuri de viță-de-vie autorizate pentru vinuri: Soiul Generosa

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Soiul (soiurile) principal(e) de viță-de-vie |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Soiul (soiurile) principal(e) de viță-de-vie

| (c) | Strugurii din soiul Generosa sunt rezistenți la îngheț și la boli și sunt ușor de prelucrat, iar vinul obținut este vivace, proaspăt și foarte căutat. Acest soi s-a dezvoltat recent în regiunea noastră viticolă și este cultivat în prezent pe 12,4 hectare. |
| --- | --- |

(c)

Strugurii din soiul Generosa sunt rezistenți la îngheț și la boli și sunt ușor de prelucrat, iar vinul obținut este vivace, proaspăt și foarte căutat. Acest soi s-a dezvoltat recent în regiunea noastră viticolă și este cultivat în prezent pe 12,4 hectare.

7.   Extinderea listei de soiuri de viță-de-vie autorizate pentru vinurile spumante:

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Soiul (soiurile) principal(e) de viță-de-vie |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Soiul (soiurile) principal(e) de viță-de-vie

| (c) | Aceste soiuri de viță-de-vie sunt utilizate în mod tradițional pentru producția vinurilor spumante în regiunea viticolă. Vinul de bază al vinului spumant are componente armonioase și prezintă un gust și un buchet elegante și agreabile, care corespund culorii (alb, de exemplu, Chardonnay; roze, de exemplu, Kékfrankos; roșu, de exemplu, Kékfrankos) și o aciditate marcată, relativ mare. După fermentarea în sticlă, vinul spumant cu o efervescență susținută duce la apariția bogăției mirosurilor și a aromelor secundare. În timpul producerii vinului spumant cu miros de Muscat (Cserszegi fűszeres), mirosurile și aromele caracteristice soiului și arealului de producție vin în completarea gustului bogat și neutru. |
| --- | --- |

(c)

Aceste soiuri de viță-de-vie sunt utilizate în mod tradițional pentru producția vinurilor spumante în regiunea viticolă. Vinul de bază al vinului spumant are componente armonioase și prezintă un gust și un buchet elegante și agreabile, care corespund culorii (alb, de exemplu, Chardonnay; roze, de exemplu, Kékfrankos; roșu, de exemplu, Kékfrankos) și o aciditate marcată, relativ mare. După fermentarea în sticlă, vinul spumant cu o efervescență susținută duce la apariția bogăției mirosurilor și a aromelor secundare. În timpul producerii vinului spumant cu miros de Muscat (Cserszegi fűszeres), mirosurile și aromele caracteristice soiului și arealului de producție vin în completarea gustului bogat și neutru.

8.   Eliminarea literei (c) din secțiunea referitoare la regulile de etichetare (cerință oficială legată de utilizarea mențiunilor)

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare

| (c) | La achiziționarea vinului, pentru consumatori contează cel mai mult soiul și considerăm, prin urmare, că vânzările ar fi facilitate prin eliminarea literei (c) din secțiunea privind regulile de etichetare. |
| --- | --- |

(c)

La achiziționarea vinului, pentru consumatori contează cel mai mult soiul și considerăm, prin urmare, că vânzările ar fi facilitate prin eliminarea literei (c) din secțiunea privind regulile de etichetare.

9.   Eliminarea literei (b) din secțiunea referitoare la regulile de prezentare (doar pentru vânzarea recipientelor din sticlă)

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare

| (c) | Dezvoltarea tehnologiilor moderne de ambalare permite viticultorilor să utilizeze recipiente BIB (bag in boxTM) de 3, 5 și 10 litri, în care își pot comercializa vinurile menținându-le totodată calitatea. |
| --- | --- |

(c)

Dezvoltarea tehnologiilor moderne de ambalare permite viticultorilor să utilizeze recipiente BIB (bag in boxTM) de 3, 5 și 10 litri, în care își pot comercializa vinurile menținându-le totodată calitatea.

10.   Eliminarea literei referitoare la desemnarea comisiei locale competente de evaluare a vinurilor și a părții referitoare la funcționarea acesteia, precum și a părții referitoare la sfera de aplicare a controlului efectuat de autoritatea de control

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

VIII. Condiții suplimentare

| — | IX Controale |
| --- | --- |

—

IX Controale

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Documentul unic nu este afectat de această modificare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Documentul unic nu este afectat de această modificare

| (c) | Funcționarea comisiei locale de evaluare a vinurilor complică activitatea de comercializare a vinurilor de către producători, întârziind-o. De asemenea, este dificil să se pună în aplicare condițiile tehnice și financiare care permit buna funcționare a comisiei, iar aceasta nu dispune, prin urmare, de flexibilitatea necesară pentru a răspunde nevoilor de clasificare ale întreprinderilor viticole. |
| --- | --- |

(c)

Funcționarea comisiei locale de evaluare a vinurilor complică activitatea de comercializare a vinurilor de către producători, întârziind-o. De asemenea, este dificil să se pună în aplicare condițiile tehnice și financiare care permit buna funcționare a comisiei, iar aceasta nu dispune, prin urmare, de flexibilitatea necesară pentru a răspunde nevoilor de clasificare ale întreprinderilor viticole.

11.   Eliminarea obligației de luare a unei decizii de către secretar pe baza procesului-verbal al comisiei locale competente de evaluare a vinurilor

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Documentul unic nu este afectat de această modificare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Documentul unic nu este afectat de această modificare

| (c) | Comisia locală de evaluare a vinurilor nu își desfășoară activitatea în regiunea viticolă și, de aceea, solicităm această eliminare. |
| --- | --- |

(c)

Comisia locală de evaluare a vinurilor nu își desfășoară activitatea în regiunea viticolă și, de aceea, solicităm această eliminare.

12.   Desemnarea președintelui comunității viticole însărcinat cu efectuarea controalelor în vederea repartizării sarcinilor comunității viticole

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | X. Repartizarea sarcinilor comunității viticole |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

X. Repartizarea sarcinilor comunității viticole

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Documentul unic nu este afectat de această modificare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Documentul unic nu este afectat de această modificare

| (c) | În ceea ce privește președintele comunității viticole, condițiile de control sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(c)

În ceea ce privește președintele comunității viticole, condițiile de control sunt îndeplinite.

13.   Modificarea părții din tabel referitoare la procedura de introducere pe piață în scopul repartizării sarcinilor comunității viticole

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | X. Repartizarea sarcinilor comunității viticole |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

X. Repartizarea sarcinilor comunității viticole

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Documentul unic nu este afectat de această modificare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Documentul unic nu este afectat de această modificare

| (c) | În temeiul legislației în vigoare, prelevarea de eșantioane de către președintele comunității viticole nu este justificată și, prin urmare, dorim să o eliminăm. Responsabilitatea pentru clasificarea organoleptică nu aparține președintelui comunității viticole și, prin urmare, trebuie eliminată. În scopul procedurii de introducere pe piață, președintele comunității viticole eliberează un document care atestă originea vinului (certificat de origine a vinului). |
| --- | --- |

(c)

În temeiul legislației în vigoare, prelevarea de eșantioane de către președintele comunității viticole nu este justificată și, prin urmare, dorim să o eliminăm. Responsabilitatea pentru clasificarea organoleptică nu aparține președintelui comunității viticole și, prin urmare, trebuie eliminată. În scopul procedurii de introducere pe piață, președintele comunității viticole eliberează un document care atestă originea vinului (certificat de origine a vinului).

14.   Modificare de ordin tehnic (schimbarea denumirii autorității viticole)

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini:






  — | IX. Controale |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini:

—

IX. Controale

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Documentul unic nu este afectat de această modificare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Documentul unic nu este afectat de această modificare

| (c) | Având în vedere schimbarea denumirii autorității viticole, este oportun să se introducă noua denumire în caietul de sarcini |
| --- | --- |

(c)

Având în vedere schimbarea denumirii autorității viticole, este oportun să se introducă noua denumire în caietul de sarcini

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Hajós-Baja

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Vin spumant |
| --- | --- |

4.

Vin spumant

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Vinuri albe cu denumire de soi și cuvée-uri albe

Culoarea lor variază de la alb-verzui la galben-pai deschis. Vinuri ușoare cu aromă intensă, cu o aciditate adesea fină, care prezintă note florale, fructate sau de citrice.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roze cu denumire de soi și cuvée-uri roze

Culoarea lor variază de la roz-somon la roșu deschis. Vinuri proaspete, vivace, fructate, produse prin intermediul unei tehnici de concentrare a mustului.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roșii cu denumire de soi și cuvée-uri roșii

Vinuri roșii proaspete și fructate: vinuri roșii mai puternice, a căror culoare variază de la roșu-rubiniu până la roșu-rubiniu închis, cu un buchet sobru, fructat, proaspăt, cu o cantitate minimă de arome de stejar și de taninuri, în general cu o aciditate intensă și o tărie alcoolică scăzută.

Vinuri roșii cu o corpolență și o rotunjime medie: vinuri a căror culoare variază de la roșu-rubiniu închis la grena deschis, cu arome condimentate, cu gust plin și cu un anumit conținut de taninuri, care au fost supuse unei învechiri parțiale sau în butoi din lemn, fără ca gustul de stejar să fie dominant.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri albe cu denumire de soi și cuvée-uri albe din struguri recoltați târziu

Vinuri cu o culoare aurie, cu miros complex, care prezintă o textură plină și onctuoasă, arome bogate și mirosuri obținute în urma învechirii în butoi și în sticlă, cu o aciditate și o tărie alcoolică agreabile, care conțin adesea zaharuri reziduale.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 23,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

23,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roșii cu denumire de soi și cuvée-uri roșii din struguri recoltați târziu

Vinuri cu o culoare roșu-rubiniu sau roșu închis, cu miros complex, care prezintă o textură plină și onctuoasă, arome bogate și mirosuri obținute în urma învechirii în butoi din lemn și în sticle, cu o aciditate și o tărie alcoolică agreabile, care conțin adesea zaharuri reziduale.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 23,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

23,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri albe premium cu denumire de soi și cuvée-uri albe premium

Culoarea lor poate varia de la alb-verzui până la auriu. Bogate în aromă și mirosuri complexe și intense, acestea prezintă în principal note florale, fructate și de citrice. De asemenea, aceste vinuri pot fi corpolente, produse printr-o tehnologie de concentrare a mustului și învechite.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roze premium cu denumire de soi și cuvée-uri roze premium

Culoarea lor variază de la roz-somon la roșu deschis. Aceste vinuri au o prospețime elegantă, sunt vivace, au un miros fructat și sunt produse prin intermediul unei tehnici de concentrare a mustului.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roșii premium cu denumire de soi și cuvée-uri roșii premium

Vinuri cu o culoare care variază de la rubiniu închis la grena deschis, cu arome de condimente, cu un gust plin, cu un anumit conținut de taninuri, care au fost supuse unei învechiri parțiale sau în butoi din lemn, fără ca gustul de stejar să domine. Datorită perioadei de învechire mai lungi, vinurile dezvoltă arome și mirosuri caracteristice de fructe uscate și de gemuri.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vin de gheață alb

Aceste vinuri au culoarea aurului vechi. Vinuri cu arome bogate și complexe, cu un conținut deosebit de ridicat de zaharuri, „dulci ca mierea”, cu gust și aciditate intense.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 23,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

23,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vin de gheață roșu

Culoare roșu-bronz. Vinuri cu arome bogate și complexe, cu un conținut deosebit de ridicat de zaharuri, „dulci ca mierea”, cu gust intens și arome care amintesc de fructe uscate.

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 23,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

3,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

23,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vin spumant alb

Culoare: alb-verzui, culoarea piersicii, galben-pai deschis

Aromă: fructată intensă, florală

Gust și buchet: proaspete, vivace, cu o aciditate armonioasă

Efervescență: uniformă, de durată

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vin spumant roze

Culoare: roz-pal, culoarea cojii de ceapă sau roz-somon

Aromă: care amintește clar de fructe

Gust și buchet: armonioase, cu o aciditate delicată

Efervescență: fină, de durată

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vin spumant roșu

Culoare: rubiniu, rubiniu închis

Aromă: note parfumate intense, proaspete, fructate

Gust și buchet: condimentate, fructate, cu personalitate

Efervescență: de durată, uniformă

- Pentru tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf se aplică limitele stabilite de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

9

Aciditatea totală minimă

5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Caracteristici analitice generale

Practici oenologice neautorizate

Restricție aplicabilă producerii

Vin alb cu denumire de soi și cuvée alb din struguri recoltați târziu, Vin roșu cu denumire de soi și cuvée roșu din struguri recoltați târziu, Vin de gheață alb, Vin de gheață roșu: îmbogățire, îndulcire

Vin alb premium cu denumire de soi și cuvée alb premium, Vin roze premium cu denumire de soi și cuvée roze premium, Vin roșu premium cu denumire de soi și cuvée roșu premium: îndulcire

Practici oenologice obligatorii:

Restricție aplicabilă producerii

Vin de gheață alb, Vin de gheață roșu: culesul trebuie să se facă la temperaturi mai mici de – 7 °C, presarea strugurilor se efectuează în stare congelată

Reguli de viticultură

Practică de cultivare

| 1. | Reguli referitoare la tehnica de cultivare a viței-de-vie:






  (a) | În cazul podgoriilor plantate înainte de 31 decembrie 2011: orice practică |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

În cazul podgoriilor plantate înainte de 31 decembrie 2011: orice practică

| (b) | În cazul podgoriilor plantate după 1 ianuarie 2012: tăiere scurtă sau lungă prin metoda „Gobelet”, tăiere de tip cordon jos, tăiere de tip cordon la o înălțime medie, palisare de tip umbrelă, conducere Moser, conducere Sylvoz, conducere Moser îmbunătățită, sistem de palisare într-un singur plan |
| --- | --- |

(b)

În cazul podgoriilor plantate după 1 ianuarie 2012: tăiere scurtă sau lungă prin metoda „Gobelet”, tăiere de tip cordon jos, tăiere de tip cordon la o înălțime medie, palisare de tip umbrelă, conducere Moser, conducere Sylvoz, conducere Moser îmbunătățită, sistem de palisare într-un singur plan

| 2. | Reguli referitoare la densitatea de plantare:






  (a) | În cazul podgoriilor plantate înainte de 31 decembrie 2011: oricare |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

În cazul podgoriilor plantate înainte de 31 decembrie 2011: oricare

| (b) | În cazul podgoriilor plantate după 1 ianuarie 2012:






  — | densitatea butucilor: cel puțin 3 300 de butuci/ha, |
| --- | --- | --- |

(b)

În cazul podgoriilor plantate după 1 ianuarie 2012:

—

densitatea butucilor: cel puțin 3 300 de butuci/ha,

| — | distanța între rânduri: 1,00-3,60 m |
| --- | --- |

—

distanța între rânduri: 1,00-3,60 m

| — | distanța între butuci: între minimum 0,60 m și 1,20 m (în cazul plantațiilor cu vițe jumelate, trebuie să se țină seama de distanța medie dintre vițe). |
| --- | --- |

—

distanța între butuci: între minimum 0,60 m și 1,20 m (în cazul plantațiilor cu vițe jumelate, trebuie să se țină seama de distanța medie dintre vițe).

| 3. | Densitatea numărului de ochi: maximum 12 ochi/m2 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Stabilirea datei culesului: printr-o decizie a consiliului de administrație al comunității viticole competente, în funcție de culesul de testare efectuat în fiecare săptămână începând cu 1 august.
  Tăria alcoolică minimă potențială a strugurilor exprimată în grade ale sistemului maghiar de măsură pentru must (MM°) și în % din volume.
  Practică de cultivare
  Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe, vinurile roze cu denumire de soi și cuvée-urile roze, vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii și vinurile Siller cu denumire de soi și cuvée-urile Siller: 14,9 MM, 9,0 % vol.
  Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe din struguri recoltați târziu și pentru vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii din struguri recoltați târziu: 19,0 MM, 12,08 % vol.
  Pentru vinurile albe premium cu denumire de soi și cuvée-urile albe premium: 17,5 MM, 10,97 % vol.
  Pentru vinurile roze premium cu denumire de soi și cuvée-urile roze premium și pentru vinurile roșii premium cu denumire de soi și cuvée-urile roșii premium: 17,4 MM, 10,89 % vol.
  Pentru vinul de gheață alb și vinul de gheață roșu: 25,0 MM, 16,66 % vol.
  Pentru vinul spumant: 14,9 MM, 9,0 % vol. |
| --- | --- |

4.

Tăria alcoolică minimă potențială a strugurilor exprimată în grade ale sistemului maghiar de măsură pentru must (MM°) și în % din volume.

Practică de cultivare

Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe, vinurile roze cu denumire de soi și cuvée-urile roze, vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii și vinurile Siller cu denumire de soi și cuvée-urile Siller: 14,9 MM, 9,0 % vol.

Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe din struguri recoltați târziu și pentru vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii din struguri recoltați târziu: 19,0 MM, 12,08 % vol.

Pentru vinurile albe premium cu denumire de soi și cuvée-urile albe premium: 17,5 MM, 10,97 % vol.

Pentru vinurile roze premium cu denumire de soi și cuvée-urile roze premium și pentru vinurile roșii premium cu denumire de soi și cuvée-urile roșii premium: 17,4 MM, 10,89 % vol.

Pentru vinul de gheață alb și vinul de gheață roșu: 25,0 MM, 16,66 % vol.

Pentru vinul spumant: 14,9 MM, 9,0 % vol.

(b)   Randamente maxime

Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe, vinurile roze cu denumire de soi și cuvée-urile roze, vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii și vinurile Siller cu denumire de soi și cuvée-urile Siller:

100 de hectolitri per hectar

Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe, vinurile roze cu denumire de soi și cuvée-urile roze, vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii și vinurile Siller cu denumire de soi și cuvée-urile Siller:

14 300 kg de struguri per hectar

Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe din struguri recoltați târziu și pentru vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii din struguri recoltați târziu:

70 de hectolitri per hectar

Pentru vinurile albe cu denumire de soi și cuvée-urile albe din struguri recoltați târziu și pentru vinurile roșii cu denumire de soi și cuvée-urile roșii din struguri recoltați târziu:

10 000 kg de struguri per hectar

Pentru vinurile albe premium cu denumire de soi, vinurile roze premium cu denumire de soi și cuvée-urile roze premium și vinurile roșii premium cu denumire de soi și cuvée-urile roșii premium:

60 de hectolitri per hectar

Pentru vinurile albe premium cu denumire de soi, vinurile roze premium cu denumire de soi și cuvée-urile roze premium și vinurile roșii premium cu denumire de soi și cuvée-urile roșii premium:

8 500 de kilograme per hectar

Pentru vinul de gheață alb și vinul de gheață roșu:

42 de hectolitri per hectar

Pentru vinul de gheață alb și vinul de gheață roșu:

6 000 de kilograme per hectar

Vin spumant

100 de hectolitri per hectar

Vin spumant

14 300 de kilograme per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealele de producție clasificate în clasa I și clasa a II-a din cadastrul viticol al comunelor următoare: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

7.   Soiurile principale de viță-de-vie

Kékoportó – Portugalske modré

Kadarka – Kadar

Rajnai rizling – Rheinriesling

Kadarka – Jenei fekete

Cabernet franc – Kaberne fran

Rajnai rizling – Riesling

Zweigelt – Zweigeltrebe

Cabernet franc – Gros vidur

Kékoportó – Portugizer

Sauvignon – Sovinjon

Merlot

Kövidinka – A dinka crvena

Pinot noir – Kék rulandi

Pinot noir – Savagnin noir

Pinot noir – Pinot cernii

Olasz rizling – Welschrieslig

Ottonel muskotály – Muskat ottonel

Kadarka – Törökszőlő

Kadarka – Szkadarka

Rajnai rizling – Weisser riesling

Olasz rizling – Nemes rizling

Rajnai rizling – Johannisberger

Kövidinka – A dinka rossa

Pinot noir – Rulandski modre

Kövidinka – A ruzsica

Pinot blanc – Pinot beluj

Cabernet franc – Carbonet

Pinot blanc – Weissburgunder

Olasz rizling – Taljanska grasevina

Chardonnay – Kereklevelű

Olasz rizling – Risling vlassky

Pinot noir – Pignula

Cabernet sauvignon

Sauvignon – Sauvignon bianco

Olasz rizling – Grasevina

Szürkebarát – Auvergans gris

Chardonnay – Ronci bilé

Irsai olivér – Zolotis

Szürkebarát – Grauburgunder

Kékfrankos – Blaufränkisch

Szürkebarát – Ruländer

Cabernet franc – Carmenet

Szürkebarát – Pinot gris

Cserszegi fűszeres

Ottonel muskotály – Muscat ottonel

Kékoportó – Blauer portugieser

Kékfrankos – Limberger

Sauvignon – Sauvignon blanc

Sauvignon – Sauvignon bijeli

Zweigelt – Rotburger

Kadarka – Csetereska

Pinot blanc – Fehér burgundi

Kadarka – Negru moale

Kövidinka – A dinka mala

Pinot noir – Pinot tinto

Kékoportó – Portugais bleu

Irsai olivér – Muskat olivér

Kadarka – Kadarka negra

Pinot noir – Pinot nero

Ottonel muskotály – Miszket otonel

Kadarka – Gamza

Pinot noir – Kisburgundi kék

Kadarka – Fekete budai

Pinot noir – Spätburgunder

Kövidinka – A kamena dinka

Kékfrankos – Blauer limberger

Olasz rizling – Riesling italien

Pinot noir – Kék burgundi

Pinot blanc – Pinot bianco

Generosa

Szürkebarát – Pinot grigio

Kövidinka – Steinschiller

Rajnai rizling – Riesling blanc

Pinot noir – Pino csernüj

Chardonnay – Morillon blanc

Kékfrankos – Moravka

Zweigelt – Blauer zweigeltrebe

Pinot noir – Blauer burgunder

Olasz rizling – Olaszrizling

Szürkebarát – Graumönch

Kékfrankos – Blauer lemberger

Cabernet franc – Gros cabernet

Irsai olivér – Irsai

Rajnai rizling – Rhine riesling

Cabernet franc – Cabernet

Irsai olivér – Zolotisztüj rannüj

Chardonnay – Chardonnay blanc

Kékoportó – Modry portugal

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Vin și vin spumant – Descrierea arealului delimitat

(a)   Factori naturali și culturali

Arealul denumirii de origine protejate (DOP) „Hajós-Baja” este situat în partea meridională a Ungariei, pe pantele nordice ale colinelor Telecska. Acesta este limitat la vest de Dunăre, la nord și la est de platourile nisipoase care se întind între Dunăre și Tisa și la sud de frontiera țării.

Dunărea a jucat un rol determinant în dezvoltarea arealului de producție. Albia actuală a cursului de apă s-a format în urma regularizării fluviului.

Caracteristicile de mediu ale arealului de producție sunt determinate, în principal, de relieful său accidentat. Cea mai mare parte a arealului este situată la o altitudine de 150 m deasupra nivelului mării.

În general, topografia este caracterizată prin lanțuri de coline și văi succesive orientate în direcția nord-vest și sud-est, care reprezintă o amplasare propice podgoriilor. Diferențele de altitudine pot depăși 10-20 m. Înclinația este cuprinsă între 2 și 10 %.

Arealele de producție ale denumirii de origine protejate „Hajós-Baja” sunt caracterizate în principal de soluri nisipoase calcaroase, care acoperă o bază de loess (terenuri cu un conținut mare de humus și dune mișcătoare); de asemenea, în areal se regăsesc într-o măsură mai mică soluri brune forestiere, cernoziom, soluri de pajiște și aluviale.

Condițiile climatice ale arealului de producție sunt determinate de clima continentală dominantă din Ungaria. Aceasta este caracterizată, în principal, de veri calde și de ierni reci. Din cauza condițiilor climatice și a altitudinii relativ scăzute, înghețurile din timpul primăverii și al toamnei sunt frecvente.

Temperatura medie oscilează între 11 și 12 °C. Durata medie de expunere la soare este mai mare de 2 000 de ore pe an. Cantitatea medie anuală de precipitații este de 450-500 mm și răspunde astfel nevoilor viței-de-vie. Cu toate acestea, repartiția anuală a precipitațiilor nu este echilibrată.

(b)   Factori umani

Arealul de producție se bucură de o tradiție îndelungată în domeniul vitiviniculturii. Cultura viței-de-vie în regiune, la fel ca pe întregul teritoriu al Ungariei în general, datează din epoca romană.

Regiunea viticolă Hajós-Baja era situată în zona frontalieră a vechiului imperiu roman (Dunărea reprezenta „limita” imperiului), dar influența acestuia s-a întins și peste această regiune.

Cultura viței-de-vie, înfloritoare în Evul Mediu, a suferit mult din cauza dominației otomane din secolele al XVI-lea și al XVII-lea, ceea ce a avut drept consecință reducerea în mod drastic a dimensiunii populației și a volumului de producție.

După alungarea turcilor, instalarea familiilor germanofone – în special, a coloniștilor șvabi – a jucat un rol determinant în reapariția viticulturii și în crearea unei culturi de crame și a unei tehnologii de vinificare specifice arealului de producție. În timpul epidemiei de filoxeră, viticultura s-a orientat către zonele nisipoase datorită rezistenței acestui tip de soluri la boala respectivă, dar, ulterior, în timpul refacerii podgoriei, parcele înzestrate cu un potențial de producție excepțional au fost exploatate din nou. În 1904, la Baja a fost inițiată o formare profesională în cadrul învățământului secundar.

După Al Doilea Război Mondial, au fost create crame mari, iar viticultura a cunoscut o transformare. Pe lângă soiurile de viță-de-vie tradiționale utilizate aproape exclusiv în trecut (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka, Mézes), au fost introduse și altele: Kékfrankos, Leányka, Muscat ottonel, Olasz rizling (Riesling italian).

Plantațiile cu o distanță mai mare între rânduri și modurile de conducere de tip cordon înalt au devenit dominante. De la sfârșitul anilor 1970, pe lângă continuarea înlocuirii soiurilor de viță-de-vie (plantarea soiurilor cunoscute la nivel mondial, precum Chardonnay, Cabernet sauvignon etc.), creșterea suprafețelor și schimbarea tehnicii de cultivare, și-au făcut apariția mari exploatații vinicole modernizate.

Vin spumant – Descrierea arealului delimitat

(b)   Factori umani

Pe lângă cele de mai sus, vinurile spumante Hajós-Baja prezintă caracteristicile următoare:

Arealul de producție beneficiază de o tradiție îndelungată în domeniul viticulturii și al producției vinului spumant.

În regiunea viticolă, ferma de stat din Hossúhegy a început să producă vin spumant în 1975.

În anii 1980, producția a atins 25 de milioane de sticle pe an. O mare parte a fost comercializată ca vinuri spumante produse prin fermentarea în cuve închise („metoda rusească”).

De asemenea, în cadrul exploatației a fost produs un vin spumant obținut prin fermentarea în cuve închise cu o durată de învechire mai lungă.

În plus, au fost comercializate vinuri roze și roșii din familia vinului spumant Carmen.

De la jumătatea anilor 2000, o cramă familială produce un vin spumant cu învechire în sticlă clasică.

Vin

2.   Descrierea vinurilor

Mediul biologic permite producerea în regiunea viticolă a unor vinuri corpolente, cu aciditate moderată, mai dulci și bogate în alcool. Aportul de nutrienți și capacitățile de retenție a apei din subsolul cu loess conferă strugurilor care sunt cultivați aici o compoziție specială și, datorită subsolului calcaros, vinurile sunt înzestrate cu atribute minerale.

Vinurile albe și roze prezintă un buchet intens și sunt bogate în arome. Vinurile roșii sunt, în general, fructate, iar culoarea lor este intensă. Taninurile lor sunt puternice și se dezvoltă lent.

Vinurile premium sunt vinuri de calitate superioară, cu arome complexe, cu gust corpolent și bogat și cu arome fructate intense caracteristice. În numeroase cazuri, se pot resimți gusturi și arome tipice de fructe uscate și de gemuri, care sunt adesea completate de note condimentate intense, dominate de aromele tipice învechirii în butoaie din lemn și în sticle.

Vinurile obținute din struguri recoltați târziu sunt corpolente și caracterizate de metoda de producere și de învechire. De asemenea, pot conține zaharuri reziduale.

Vinurile de gheață sunt vinuri pline și au un gust dulce datorat combinației specifice între conținutul de zaharuri reziduale, aciditate și tăria alcoolică.

De preferință, vinurile din arealul de producție vor fi comercializate după învechire în butoaie și sticle.

3.   Legătura dintre arealul de producție, factorii umani și produs

Mediul înconjurător are un impact major asupra caracteristicilor vinurilor. Această specificitate se traduce în principal prin vinuri corpolente, cu aciditate moderată, mai suple și cu o tărie alcoolică ridicată.

În general, solurile nisipoase se încălzesc rapid, iar culorile lor vii reflectă mai bine lumina soarelui, ceea ce ajută strugurii să se coacă. În același timp, aportul de nutrienți și capacitățile de retenție a apei din subsolul cu loess conferă strugurilor care sunt cultivați în areal o compoziție deosebită, iar datorită subsolului calcaros vinurile sunt înzestrate cu atribute minerale.

Datorită condițiilor geologice și climatice, vinurile albe și roze au un buchet intens și sunt bogate în arome. Vinurile roșii sunt, în general, fructate, iar culoarea lor este intensă. Taninurile lor sunt puternice și se dezvoltă lent. De preferință, vinurile din arealul de producție vor fi comercializate după învechire în butoaie și sticle.

Regiunea viticolă Hajós-Baja joacă un rol important în sectorul vitivinicol al agriculturii maghiare. Datorită importanței sale economice, viticultura are o influență foarte mare și asupra societății, deoarece contribuie la reținerea populației în regiune.

De asemenea, observăm în prezent dezvoltarea progresivă a viticulturii și a viniculturii, precum și a enoturismului legat de acestea, numărul de vizitatori fiind în creștere. În acest areal se regăsește cel mai mare sat cu crame de vin din Ungaria, denumit Hajósi Pincefalu.

Impactul factorilor umani asupra arealului de producție poate fi observat în domeniile următoare:

| — | dezvoltarea deliberată a unei structuri de soiuri adaptate potențialului oferit de condițiile de mediu (soiuri tradiționale și noi); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea deliberată a unei structuri de soiuri adaptate potențialului oferit de condițiile de mediu (soiuri tradiționale și noi);

| — | dezvoltarea tehnicilor viticole și vinicole cu respectarea caracteristicilor de mediu specifice și a caracteristicilor pieței; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea tehnicilor viticole și vinicole cu respectarea caracteristicilor de mediu specifice și a caracteristicilor pieței;

| — | dezvoltarea unor instalații și a unei structuri de integrare conforme cu caracteristicile de mediu și caracteristicile pieței. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor instalații și a unei structuri de integrare conforme cu caracteristicile de mediu și caracteristicile pieței.

Vin spumant

2.   Descrierea vinurilor

Vinurile de bază sunt, în principal, vinuri corpolente, cu o aciditate moderată, mai suple și cu o tărie alcoolică ridicată.

Acestea prezintă note minerale. Vinurile de bază albe și roze au un buchet intens și sunt bogate în arome. Vinurile de bază roșii sunt, în general, fructate, culoarea lor este intensă, iar taninurile sunt pronunțate.

3.   Legătura dintre arealul de producție, factorii umani și produs

Mediul înconjurător are un impact major asupra caracteristicilor vinurilor de bază. Această specificitate se traduce în principal prin vinuri corpolente, cu aciditate moderată, mai suple și cu o tărie alcoolică ridicată.

În general, solurile nisipoase se încălzesc rapid, iar culorile lor vii reflectă mai bine lumina soarelui, ceea ce ajută strugurii să se coacă. În același timp, aportul de nutrienți și capacitățile de retenție a apei din subsolul cu loess conferă strugurilor care sunt cultivați în areal o compoziție deosebită, iar datorită subsolului calcaros vinurile sunt înzestrate cu atribute minerale.

Datorită condițiilor geologice și climatice, vinurile de bază albe și roze au un buchet intens și sunt bogate în arome. Vinurile de bază Siller și roșii sunt, în general, fructate, iar culoarea lor este intensă. Taninurile lor sunt pronunțate și se dezvoltă lent.

Impactul factorilor umani asupra arealului de producție poate fi observat în domeniile următoare:

| — | dezvoltarea deliberată a unei structuri de soiuri adaptate potențialului oferit de condițiile de mediu (soiuri tradiționale și noi); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea deliberată a unei structuri de soiuri adaptate potențialului oferit de condițiile de mediu (soiuri tradiționale și noi);

| — | dezvoltarea unor tehnici viticole, vinicole și de vinificare a vinului spumant adaptate condițiilor de mediu și condițiilor de piață; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor tehnici viticole, vinicole și de vinificare a vinului spumant adaptate condițiilor de mediu și condițiilor de piață;

| — | dezvoltarea unor instalații și a unei structuri de integrare conforme cu caracteristicile de mediu și caracteristicile pieței. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor instalații și a unei structuri de integrare conforme cu caracteristicile de mediu și caracteristicile pieței.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Reguli referitoare la mențiuni

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Denumirile unor unități geografice mai mici care pot fi indicate: Baja, Bátmonostor, Bácsszentgyörgy, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

Mențiuni care pot fi utilizate: „barrique”, „cuvée”, „muskotály” (muscat), „primőr” (tânăr), „prémium” (premium), „siller”, „késői szüretelésű” (cules târziu), „jégbor” (vin de gheață).

Reguli de prezentare (pentru fiecare categorie de produs și pentru fiecare tip de vin):

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Ambalare în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| (a) | Exploatațiile vinicole situate în regiunea viticolă Hajós-Baja își pot comercializa propriile vinuri direct din recipientul de stocare sau în sticle dacă sunt consumate la fața locului. |
| --- | --- |

(a)

Exploatațiile vinicole situate în regiunea viticolă Hajós-Baja își pot comercializa propriile vinuri direct din recipientul de stocare sau în sticle dacă sunt consumate la fața locului.

| (b) | Îmbutelierea vinurilor se efectuează exclusiv în locurile de îmbuteliere aprobate de comunitatea vitivinicolă din Hajós-Baja. Ambalarea în afara locului de producție nu este posibilă decât în cazul depunerii unei declarații cu cel puțin 48 de ore înainte de începerea preconizată a operațiunii. Declarația trebuie depusă la Consiliul comunității viticole din regiunea viticolă Hajós-Baja. Ambalarea trebuie să se efectueze în termen de 90 de zile de la expedierea vinului din locul de producție. |
| --- | --- |

(b)

Îmbutelierea vinurilor se efectuează exclusiv în locurile de îmbuteliere aprobate de comunitatea vitivinicolă din Hajós-Baja. Ambalarea în afara locului de producție nu este posibilă decât în cazul depunerii unei declarații cu cel puțin 48 de ore înainte de începerea preconizată a operațiunii. Declarația trebuie depusă la Consiliul comunității viticole din regiunea viticolă Hajós-Baja. Ambalarea trebuie să se efectueze în termen de 90 de zile de la expedierea vinului din locul de producție.

Producția în afara arealului geografic delimitat:

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

în comunele Bócsa, Kecel, Kéleshalma, Kiskőrös.

Link către caietul de sarcini

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/3/5d/82000/Hajos%20Baja%20OEM_v3_standard.pdf

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 5.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 186/38

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2020/C 186/06)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„MORTADELLA DI PRATO”

Nr. UE: PGI-IT-01333-AM01 – 1.10.2019

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea/denumirile

„Mortadella di Prato”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.2.: Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea „Mortadella di Prato” identifică un mezel compus din pastă de carne de porc, sare marină, usturoi, condimente și Alchermes (sau Alkermes, într-o proporție cuprinsă între 0,3 și 0,6 %); aceste ingrediente sunt introduse într-o membrană și supuse unui tratament termic. În momentul comercializării, produsul prezintă următoarele caracteristici: greutate – cuprinsă între 0,5 și 10 kg; formă – cilindrică sau ușor eliptică; dimensiuni – lungimea cuprinsă între 8 și 70 cm, iar diametrul cuprins între 6 și 35 cm; caracteristici organoleptice – consistența pastei este fermă, compactă, fragedă datorită măcinării fine; culoarea la exterior este trandafirie, tinzând spre opac; culoarea la interior este roz închis, grație acțiunii colorante a lichiorului Alchermes, cu pete de alb datorate cubulețelor de grăsime; parfumul prezintă o aromă pronunțată de condimente, cu o notă de Alchermes chiar de la primul contact; gustul este tipic produsului și se datorează contrastului dintre gustul cald și înțepător al condimentelor, usturoiului și sării marine și cel dulce și delicat al lichiorului Alchermes; caracteristici chimico-fizice – raportul lipide/proteine este de maximum 1,5.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrana porcinelor destinate producerii de „Mortadella di Prato” trebuie să se prezinte de preferință sub formă de lături sau pastă și trebuie să aibă un conținut de substanță uscată de minimum 45 %, pentru porcinele cu o greutate în viu de până la 80 kg și de minimum 55 %, pentru porcinele în fază de îngrășare. Consumul de zer (produs secundar derivat din coaguli) și de zară (produs secundar rezultat din prelucrarea untului) nu trebuie să depășească 15 l/cap de animal/zi).

„Mortadella di Prato” este produsă prin utilizarea exclusivă a următoarelor bucăți de carne, în proporțiile indicate: spată – între 40 și 50 %; slănină – între 9 și 15 %; resturi de fasonare jambon – între 10 și 20 %; ceafă – între 5 și 15 %; gușă – între 5 și 15 %; piept – între 5 și 10 %. Ingredientele obligatorii sunt: Alchermes – între 0,3 și 0,6 %; piper măcinat – între 0,1și 0,3 %; piper boabe – între 0,1și 0,2 %; sare marină – între 2,0 și 3,0 %; condimente măcinate (coriandru, scorțișoară, nucșoară, macis și cuișoare) – între 0,1 și 0,25 %; usturoi – între 0,08 și 0,2 %. Este admisă utilizarea conservanților în conformitate cu normele legale. Adaosul de glutamat de sodiu este interzis.

Carnea utilizată trebuie să provină de la porcine cu greutatea de minimum 160 kg (± 10 %) și cu vârsta de peste 9 luni, la momentul sacrificării. Intervalul dintre sacrificarea porcinelor și prelucrarea cărnii trebuie să fie cuprins între minimum 24 ore și maximum 96 de ore.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Următoarele etape ale producției de „Mortadella di Prato” trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată, în succesiune continuă, fără pauze: fasonarea, măcinarea și frământarea; umplerea și legarea; etuvarea și fierberea; clătirea și răcirea.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Intervalul de timp dintre răcire (urmată de uscare) și prima ambalare, care se face în vid, nu poate depăși 20 de minute. Pe lângă faptul că generează un risc de proliferare microbiană, nerespectarea acestui interval de timp ar avea ca efect alterarea în mod iremediabil a delicatului echilibru organoleptic al produsului, compromițându-i aroma și modificându-i culoarea trandafirie caracteristică.

Produsul poate fi reambalat, sub formă de bucăți sau felii, în tăvițe, în vid sau în atmosferă modificată, inclusiv în afara ariei geografice delimitate.

Produsul „Mortadella di Prato” poate fi comercializat întreg, în bucăți sau feliat, ambalat în vid, în atmosferă modificată, în tăviță.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe ambalaj trebuie să figureze în mod obligatoriu, cu caractere clare și lizibile, logoul reprodus mai jos, alcătuit dintr-o imagine de formă ovală, intersectată în partea inferioară de perimetrul unei casete de formă dreptunghiulară, care schimbă conturul ovalului, fuzionând cu acesta și formând o imagine unică.

Image 2

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria în care se realizează producția și prima ambalare a produsului „Mortadella di Prato” cuprinde întregul teritoriu al comunei Prato și al comunelor Agliana, Quarrata și Montale din provincia Pistoia.

5.   Legătura cu aria geografică

Teritoriul comunei Prato este caracterizat de o utilizare rațională a apelor care o traversează, indiferent dacă este vorba despre râul Bisenzio sau despre alte torente. Necesitatea de a valoriza vasta și fertila câmpie aluvionară, precum și noțiunea că resursele sale de apă pot fi exploatate pentru producerea de energie destinată funcționării morilor și a mașinilor industriei textile au apărut încă din secolul al XII-lea și au condus la construirea așa-numitelor „gore”, o vastă rețea de canale artificiale care traversează câmpia comunei Prato și se întinde până la teritoriile comunelor învecinate Agliana, Quarrata și Montale, situate în provincia Pistoia. Pe lângă faptul că furnizau energie, canalele artificiale și torentele au permis totodată dezvoltarea încă din epoca medievală a artei măcelarilor („L’Arte dei Beccai”), activitate care, din motive de igienă, necesita, asemeni meseriei de vopsitor, cantități mari de apă curentă. Acesta este momentul în care s-au afirmat prelucrarea și folosirea cărnii de porc, care se bucura de mare notorietate și reprezenta un element important al economiei, fiind principala sursă de hrană pe timpul iernii. Fiecare familie de țărani își creștea propriul porc, iar orășenii înstăriți recurgeau la sistemul de pensiune, prin care încredințau țăranilor animale pentru îngrășare, convenind că vor face „a mezzo di ciò che Dio ne fa”, adică pe din două din cum o da Domnul să crească. Consumul anual de carne de porc a continuat să fie semnificativ și în secolele următoare, astfel încât cârnățarii („salsicciari”) din Prato au devenit o categorie cu un renume considerabil, supusă unui impozit specific, din cauza cifrelor de afaceri impresionante realizate deja la vremea respectivă din vânzarea mezelurilor. Configurația hidrografică particulară a teritoriului a favorizat deci apropierea seculară dintre străvechea meserie de vopsitor, căreia i se datorează prima utilizare a coșenilei și meseria de măcelar, căreia i se datorează utilizarea ulterioară a extrem de celebrei „grana del tintore” (grăuntele vopsitorului), pentru colorarea și aromatizarea bucatelor, inclusiv a mezelurilor.

„Mortadella di Prato” are o reputație care se bazează în primul rând pe utilizarea lichiorului Alchermes, care, generând un contrast între gustul său dulce și delicat și gustul cald și picant al condimentelor, usturoiului și sării marine, conferă produsului caracteristici organoleptice absolut originale. Priceperea locală tradițională întărește această specificitate grație: alegerii bucăților de carne celor mai potrivite pentru gătit, realizării unei puternici coeziuni a amestecului, prin combinația proteinelor din țesuturile conjunctive cu zaharurile conținute de Alchermes, mai bunei protecții a materiilor grase împotriva râncezirii, obținute mulțumită acțiunii bacteriostatice și antioxidante a amestecului de condimente măcinate, piper negru, usturoi și sare marină, precum și garantării unei uscări lente și treptate a produsului, datorită etuvării care precedă fierberea. Toate aceste aspecte, luate împreună, fac din acest produs un unicat al peisajului gastronomic italian.

Prezența lichiorului Alchermes ca ingredient caracteristic al produsului „Mortadella di Prato” este un indicator clar al originii și al apartenenței exclusive a acestuia din urmă la teritoriul comunei Prato. Alchermesul este un lichior de culoare roșie strălucitoare obținut odinioară exclusiv din coșenilă, o insectă parazitară uscată și măcinată sub formă de praf, care, timp de secole, a fost utilizată la vopsirea țesăturilor, principala activitate economică desfășurată în mod tradițional pe malurile canalelor artificiale ale orașului Prato și ale teritoriului comunei cu același nume. Buna cunoaștere a coșenilei în comuna Prato a dat naștere la o mare suplețe în utilizarea acestui colorant, care s-a răspândit de la sectorul textil la produsele alimentare și cele medicinale. S-a păstrat îndeosebi uzul culinar al lichiorului Alchermes, prezent atât în mezeluri, cât și în produsele patiseriei locale („pesche di Prato”, piersici de Prato). Această specificitate, alături de faptul că producătorii din Prato au știut să păstreze metodele tradiționale de producție, a contribuit la consolidarea reputației produsului „Mortadella di Prato”, o reputație incontestabilă, susținută de o documentație cuprinzătoare. Primele documente fiabile care fac referire la „Mortadella di Prato”, ca produs originar din orașul Prato, datează din 1733 și au fost redactate cu ocazia beatificării măicuței Caterina de’ Ricci, când călugărițele mănăstirii dominicane din Prato le-au pregătit oaspeților un prânz în care produsul figura ca specialitate locală. Regăsim „Mortadella di Prato” menționată cu această denumire în 1854, în corespondența Guasti-Pierallini, în articolele ziarului „Lo Zenzero” din 1862 și pe tot parcursul secolului al XIX-lea în publicații economice („L’Italia economica”, din 1868, „L’Italia all’opera”, din 1869), în rapoarte întocmite în limbile italiană, engleză și franceză pentru expozițiile internaționale de la Londra și Paris, precum și într-o notă redactată de un comisar de poliție francez privind exportul produsului către Franța (1867), confirmând reputația dobândită de acesta. Într-un raport al unui comisar pentru Expoziția Internațională de la Londra se precizează, de pildă, că „În afară (adică în străinătate), Mortadella di Prato și Mortadella di Bologna dau nume întregii categorii”. Există, de asemenea, numeroase referiri la „Mortadella di Prato” în secolul al XX-lea, într-o serie de publicații care depășesc cadrul cărților de bucate locale și își fac drum în sectorul editorial, în presa cotidiană națională și în universul gastronomic național și internațional, atestând astfel o creștere semnificativă a renumelui acestui produs. Caracteristicile sale specifice au făcut ca produsul să fie menționat în numeroase cărți de bucate și ghiduri gastronomice la nivel local, național și internațional, inclusiv în prima ediție a volumului „Guida gastronomica d’Italia” (Ghidul gastronomic al Italiei), publicat de Touring Club Italiano în 1931. Faima sa este legată și de marele interes demonstrat de bucătari de renume și figuri bine-cunoscute ale culturii și gastronomiei internaționale, cum ar fi scriitorul Manuel Vázquez Montalbán. În plus, „Mortadella di Prato” a fost promovată ca expresie autentică a tradiției gastronomice din comuna Prato de către asociații precum Accademia della cucina italiana (1987) și de către Slow Food, care în anul 2000 a instituit o formă de protejare („presidio”) a produsului. Începând chiar din secolul al XVIII-lea, exista obiceiul local de a savura „Mortadella di Prato” acompaniată cu smochine, iar în bucătăria tradițională aceasta era folosită ca ingredient al multor rețete tipice, printre care „sedani alla pratese” (țelină ca în Prato). Produsul este prezentat în mod regulat la târguri, chiar și la cele internaționale, și este nelipsit de la manifestația locală intitulată „Di Vini Profumi. Tra bere e sapere, cultura e sapori della provincia di Prato”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Qualità” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---