# Euroopan unionin C 196/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 196 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta11. kesäkuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 196

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta11. kesäkuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2020/C 196/01 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät valmentajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä parantamalla mahdollisuuksia hankkia osaamista ja taitoja | 1 |
| 2020/C 196/02 | Neuvoston päätelmät aiheesta Avaruus kestävän Euroopan edistäjänä | 8 |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 196/03 | Euron kurssi — 10. kesäkuuta 2020 | 12 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2020/C 196/01

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät valmentajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä parantamalla mahdollisuuksia hankkia osaamista ja taitoja

1

2020/C 196/02

Neuvoston päätelmät aiheesta Avaruus kestävän Euroopan edistäjänä

8

Euroopan komissio

2020/C 196/03

Euron kurssi — 10. kesäkuuta 2020

12

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 196/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9841 – CDP Equity / Ansaldo Energia) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 196/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 196/06 | Ilmoitus viejille REX-järjestelmän soveltamisesta Euroopan unionissa Vietnamin kanssa tehtyä vapaakauppasopimusta varten | 16 |
| 2020/C 196/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe / Sixt Leasing) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 17 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 196/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 19 |
| 2020/C 196/09 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 33 |
| 2020/C 196/10 | Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesta pyynnöstä Hankintayksikön esittämä pyyntö | 45 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2020/C 196/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9841 – CDP Equity / Ansaldo Energia) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

13

2020/C 196/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

15

2020/C 196/06

Ilmoitus viejille REX-järjestelmän soveltamisesta Euroopan unionissa Vietnamin kanssa tehtyä vapaakauppasopimusta varten

16

2020/C 196/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe / Sixt Leasing) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

17

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 196/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

19

2020/C 196/09

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

33

2020/C 196/10

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesta pyynnöstä Hankintayksikön esittämä pyyntö

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät valmentajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä parantamalla mahdollisuuksia hankkia osaamista ja taitoja

(2020/C 196/01)

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

TUNNUSTAVAT SEURAAVAA:

| 1. | Urheilua pidetään sen sosiaalisen ja yhteiskunnallisen ulottuvuuden myötä tärkeänä välineenä terveyden, koulutuksen, taitojen kehittämisen, arvojen edistämisen ja sosiaalisen osallisuuden kannalta. Sillä on myös merkittävää sosiaalista ja taloudellista arvoa sekä työllisyyden että vapaaehtoistoiminnan kautta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valmennuksella on huomattava vaikutus urheilijoihin ja urheilun harrastajiin niin heidän suoran valmennus- ja oppimisprosessinsa kuin henkilökohtaisen kehityksensä kautta riippumatta siitä, tarjoaako valmennusta vapaaehtoisena, palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiva valmentaja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valmentajat voivat osaltaan vastata fyysistä aktiivisuutta ja hyvinvointia koskeviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, helpottaa sosiaalisten ja muiden olennaisten taitojen hankkimista, edistää reilua peliä ja puoltaa eettisiä arvoja kaikkien yhteiskunnan jäsenten keskuudessa. Tällä on erityisen suuri merkitys covid-19-pandemian kaltaisten terveyskriisien aikana. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Urheilualalla kaikkien valmentajien itsensä toteuttamisen, työllistyvyyden ja ammatillisen kehittymisen kannalta olennaista on, että heillä on osaamista ja taitoja, joiden avulla he voivat vastata päivittäisessä työssä kohtaamiinsa monenlaisiin haasteisiin ja yhteiskunnan kasvaviin odotuksiin. Tämä on yhtä tärkeää myös sen kannalta, että voidaan varmistaa urheilijoiden ja urheilun harrastajien turvallisuus, pitää yllä harrastajien motivaatiota noudattaa terveellistä ja aktiivista elämäntapaa, kehittää heidän osaamistaan ja taitojaan sekä edistää urheilun arvoja. Valmentajat, joilla on vaadittavat taidot ja osaaminen, voivat osallistua fyysistä aktiivisuutta ja urheilualaa koskevan jäsennellymmän kehyksen kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmassa (2017–2020) (1) todetaan, että urheilu ja yhteiskunta sekä erityisesti valmentajien rooli ja heidän tutkintojensa ja osaamisensa merkitys ovat yksi EU:n urheilualan yhteistyön ensisijaisista aiheista. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neuvosto antoi 22. toukokuuta 2018 suosituksen elinikäisen oppimisen avaintaidoista (2). Siinä painotetaan, että tukemalla ihmisiä kaikkialla Euroopassa hankkimaan taidot ja osaaminen, joita tarvitaan itsensä toteuttamista, terveyttä, työllistyvyyttä ja sosiaalista osallisuutta varten, autetaan vahvistamaan Euroopan selviytymiskykyä nopeiden ja perusteellisten muutosten aikana. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liikunnan ja urheilun peruskirjassa (International Charter on Physical Education, Physical Activity and Sport) (3) korostetaan, että kaikilla henkilöillä, jotka ottavat ammatillisen vastuun liikunnasta ja urheilusta, on oltava asianmukainen pätevyys ja koulutus sekä mahdollisuus jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen. Vapaaehtoisina toimiville valmentajille, toimitsijoille ja taustahenkilöstölle olisi tarjottava sopivaa koulutusta ja ohjausta. Kaikilla osallistumisen tasoilla olisi oltava tarjolla laajasti mahdollisuuksia osallistavaan ja mukautuvaan koulutukseen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vuonna 2016 julkaistun, urheilujärjestöjen ja koulutuslaitosten kautta hankittuja urheilualan tutkintoja koskevan tutkimuksen (4) mukaan Euroopan unioni, jäsenvaltiot ja urheilujärjestöt katsovat, että urheilualalla tarvitaan enemmän pätevämpiä henkilöitä. Tarve on havaittu sitä mukaa, kun tietoisuus urheilun roolista yhteiskunnassa on lisääntynyt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Neuvoston antamissa, valmentajien roolia yhteiskunnassa koskevissa päätelmissä (5) todetaan, että valmentajien työnkuvaan liittyy vastuuta, taitoja ja pätevyyksiä. Yhtenä tarkasteltavista seikoista mainitaan valmentajien elinikäisten oppimis- ja koulutusmahdollisuuksien laajentaminen. Tässä yhteydessä jäsenvaltioita pyydettiin tukemaan aiemmin hankitun osaamisen ja elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämistä ja edistämään urheilukoulutusjärjestelmän puitteissa sekä kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin (NQF) että eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen (EQF) perustuvaa oppimistuloslähtöistä toimintamallia ja tarvittaessa valmentajan tutkinnon sisällyttämistä NQF:ään EQF:n mukaisesti (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vammaisten henkilöiden urheilumahdollisuuksista annetuissa neuvoston päätelmissä (7) pyydetään jäsenvaltioita tukemaan liikunnanopettajien, valmentajien sekä muun urheiluhenkilöstön ja vapaaehtoisten täydennyskoulutusta, jotta he pystyisivät ottamaan vammaiset henkilöt mukaan erimuotoisiin liikunta- ja urheiluaktiviteetteihin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lasten turvallisesta urheilusta annetuissa neuvoston päätelmissä (8) pyydetään jäsenvaltioita muun muassa harkitsemaan fyysisen ja henkisen väkivallan ja hyväksikäytön estämiseksi valmentajille suunnattuja uusia ja tehostettuja perus- ja jatkokoulutustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Valmentajien taitojen ja pätevyyden vähimmäisvaatimuksia koskevissa suuntaviivoissa (9), jotka taitojen ja inhimillisten voimavarojen kehitystä urheilussa käsittelevä komission asiantuntijaryhmä on laatinut, esitellään ydinosaaminen, joka valmentajilla olisi oltava. |
| --- | --- |

12.

OTTAEN HUOMIOON SEURAAVAN:

| 13. | Jäsenvaltioissa valmentajien koulutusjärjestelmät ovat eri laitosten tai järjestöjen vastuulla. Siksi järjestelmät ovat erilaisia. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten rooli on huomioitava kansallisten käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Valmentajia toimii jäsenvaltioissa monin eri järjestelyin ja monilla eri tasoilla – niin vapaaehtoisina, palkkatyössä kuin itsenäisinä ammatinharjoittajina ruohonjuuritason urheilusta aina ammattiurheiluun. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vaikka menetelmät eivät vastaa toisiaan eikä EU:n tasolla toimivien valmentajien määrää ja tyyppejä koskevia tietoja kerätä järjestelmällisesti, tilannetta voidaan kuvata tietyillä luvuilla ja arvioilla. Saatavilla olevien tietojen mukaan urheilualan työllisyys EU:ssa on noussut vuosina 2011–2018 (10). Luvut eivät kuitenkaan kuvaa vapaaehtoisina toimivien valmentajien määrää. Samalla vapaaehtoistyön merkitys kasvaa ja vapaaehtoisina toimivia valmentajia on paljon koko EU:ssa. Arvioiden mukaan Euroopassa saattaa toimia jopa 5–9 miljoonaa valmentajaa, jotka tavoittavat todennäköisesti noin 50–100 miljoonaa urheilijaa ja urheilun harrastajaa (11). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Yhteiskuntaa ja urheilua koskevat muutokset ja haasteet, kuten väestönkehitykseen liittyvät kysymykset, pandemiat ja muut terveyskriisit, liikkumattomuus, uudet valmennusmenetelmät (mukaan lukien innovointi ja teknologiset muutokset), urheilun rehellisyyden turvaamiseen liittyvä kehitys sekä valmentajien rooli koulutuksessa ja sosiaalisessa osallisuudessa, korostavat tarvetta tarjota asianmukaista koulutusta valmentajille, jotta he pystyisivät käsittelemään näitä uusia haasteita oikein. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Erityisryhmien (12) kannustamisessa osallistumaan urheiluun tarvitaan tiettyjä erityistaitoja ja -osaamista, erityisesti turvallisen ympäristön, fyysisen ja henkisen terveyden sekä urheilijoiden ja urheilun harrastajien hyvinvoinnin osalta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Urheilun ja liikunnan harrastaminen on laskussa (13). Tämä voi olla myös sidoksissa erilaisiin haasteisiin, jotka liittyvät kaupungistumiseen, kaupunkien viheralueiden puutteeseen, väestörakenteeseen ja elämäntapaan. Tavoite nostaa liikkumisastetta eurooppalaisessa yhteiskunnassa voi lisätä urheilualaan kohdistuvia paineita ja vaatimuksia, valmentajat mukaan lukien. Siksi olisi vahvistettava valmentajien valmiuksia motivoida kansalaisia harrastamaan urheilua ja liikuntaa ja tukea kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia. Lisäksi olisi kehitettävä uusia liikuntaa koskevia ohjelmia ja muuttuvan yhteiskunnan tarpeisiin mukautettuja koulutuskäytäntöjä sekä otettava huomioon covid-19-pandemian kaltaisten terveyskriisien ajat. |
| --- | --- |

18.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 19. | Valmentajien koulutus- ja pätevyysvaatimukset vaihtelevat sekä eri jäsenvaltioissa että eri urheilujärjestöissä, ja koulutuksen tarjoajat tarjoavat valmentajille monenlaisia koulutusohjelmia. Valmentajat voivat hankkia osaamista ja taitoja virallisen koulutuksen sekä epävirallisen ja arkioppimisen kautta. Myös epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamiseen ja validointiin liittyvät järjestelmät vaihtelevat jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Urheilun koulutusulottuvuutta tuetaan EU-tasolla Erasmus+-ohjelman, pilottihankkeiden, valmistelutoimien ja muiden rahoitusvälineiden avulla. Hankkeilla tarjotaan oppimisen mahdollisuuksia, vaihtoja ja liikkuvuutta sekä parannetaan valmentajien osaamista ja taitoja erityisesti vaihtamalla ja kehittämällä hyviä toimintatapoja. |
| --- | --- |

20.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN HUOMIOON OTTAEN JA ASIANMUKAISILLA TASOILLA:

| 21. | Lisäämään yhteistyössä urheiluliikkeen kanssa tietoisuutta valmentajien roolista urheilussa ja yhteiskunnassa sekä valmentamisen kannalta olennaisten ja sellaisten taitojen ja osaamisen merkityksestä, jotka voivat edistää valmentajien arvokkaan työn arvostamista ja tunnustamista. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Lisäämään yhteistyössä urheiluliikkeen kanssa niin vapaaehtoisina, palkkatyössä kuin itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien valmentajien mahdollisuuksia kouluttautua ja hankkia osaamista ja taitoja, ottamaan samalla huomioon sukupuolten tasa-arvon ja monimuotoisuuden valmennuksen alalla, valmennustoiminnan järjestelyt ja tason, valmentajien vastuualueet ja hankitun pätevyyden, osaamisen ja taidot sekä motivoimaan valmentajia hyödyntämään tarjottuja mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kannustamaan urheilu- ja koulutusalaa kehittämään yhteistyössä valmentajien koulutusohjelmia ja ottamaan huomioon muun muassa työmarkkinoiden tarpeet sekä teknologian, digitaalisten välineiden ja innovoinnin tarjoamat mahdollisuudet. Ohjelmien toteuttaminen covid-19-pandemian kaltaisten terveyskriisien aikana olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tarvittaessa kannustamaan urheilualaa kehittämään kursseja tai koulutusmoduuleja, jotka keskittyvät yleisiin soveltuviin valmennustaitoihin, kuten johtamiseen, pedagogiikkaan, rehellisyyteen ja turvallisuuteen, ja tarjoamaan tällaisia kursseja kaikissa urheilulajeissa ja kaikilla urheilun aloilla toimiville valmentajille, jotta voidaan edistää urheilulajien välistä yhteistyötä ja oppimista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Edistämään yhteistyössä urheiluliikkeen kanssa epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista ja validointia. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vaihtamaan kokemuksia ja tarvittaessa tukemaan valmentajan tutkinnon sisällyttämistä kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen toteuttamisen yhteydessä, mikä voi edesauttaa valmentajan ammatin virallista tunnustamista sekä oppijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta EU:ssa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Edistämään nykytekniikan tarjoamien mahdollisuuksien, kuten verkko-oppimisen, hyödyntämistä koulutusjärjestelmissä perinteisiä menetelmiä täydentävinä menetelminä, jotta entistä useampi valmentaja voi hankkia tarvittavat taidot ja osaamisen, ja samalla ottamaan huomioon uusien teknologioiden käytöstä valmentajille koituvat mahdolliset taloudelliset vaikutukset. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Edistämään valmentajien osaamisen ja taitojen kokemista keskeisenä osana sellaisten turvallisten harjoitteluolosuhteiden tarjoamista kaikille urheilijoille ja urheilun harrastajille, myös erityisryhmille, jotka on mukautettu heidän moninaisiin tarpeisiinsa, kykyihinsä ja valmiuksiinsa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kannustamaan urheiluliikettä tarjoamaan valmentajille taidot ja osaamisen, joita he tarvitsevat työssään erityisryhmien parissa, etenkin turvallisen ympäristön sekä urheilijoiden ja urheilun harrastajien fyysisen ja henkisen terveyden edistämisen ja hyvinvoinnin osalta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kannustamaan koulutusmahdollisuuksien tarjoamista kaikille valmentajille tarvittaessa osana urheilun ja terveysliikunnan alalla toteutettavia kansallisia ja/tai alueellisia strategioita ja toimia ottaen huomioon valmentajien koulutustarpeet, ammatti- ja ruohonjuuritason urheilun vaatimukset, urheilijoiden ja urheilun harrastajien tarpeet ja kyvyt sekä sukupuolinäkökulman. |
| --- | --- |

30.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN HUOMIOON OTTAEN:

| 31. | Jatkamaan urheilun koulutusulottuvuuden tukemista parantamalla valmentajien koulutusta, koulutusohjelmia ja oppimisen mahdollisuuksia, myös erityisryhmien parissa ja covid-19-pandemian kaltaisten terveyskriisien aikana tehtävän työn osalta. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös teknologian, digitaalisten välineiden ja innovoinnin tarjoamat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Edistämään ja tukemaan kansallisella ja Euroopan tasolla monipuolisempien oppimis- ja koulutuspolkujen saatavuutta koko urheilualalla ja edistämään epävirallista oppimista niin verkossa kuin sen ulkopuolella valmentajien mahdollisuutena hankkia tarvittava koulutus. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tukemaan valmentajien koulutusta, oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja työllistettävyyttä asianmukaisilla EU:n ohjelmilla, rahastoilla ja välineillä sekä kannustamaan yhteistyöhön kaikkien sidosryhmien kanssa näiden välineiden tehokkaassa käytössä mahdollisuutena parantaa valmentajien koulutusta, helpottaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja jakaa tietoa meneillään olevista hankkeista. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Edistämään yhteistyössä urheiluliikkeen kanssa valmentajien taitojen ja pätevyyden vähimmäisvaatimuksia koskevien suuntaviivojen noudattamista kaikkien urheilualan asiaankuuluvien sidosryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Harkitsemaan yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa tukea vertailukelpoisen tiedon keruujärjestelmien kehittämiselle, jotta voitaisiin selvittää valmennukseen osallistuvien kokonaismäärä sekä osallistumisen tapa ja taso, sekä tehdä laadullisia tutkimuksia heidän koulutustasostaan ja -tarpeistaan ja muista asiaankuuluvista kysymyksistä. Tässä yhteydessä voitaisiin tarvittaessa käyttää kaikkia olemassa olevia välineitä, myös Europass-järjestelmää. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tukemaan, edistämään ja tekemään tunnetuksi tutkimuksia ja julkaisuja valmentajien koulutusmahdollisuuksista ja -järjestelmistä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Edistämään taitoja ja pätevyyksiä koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönottoa, aiemmin hankitun osaamisen tunnustamista oppimistulosten perusteella sekä valmentajien, myös vapaaehtoisten, elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämistä tukemalla asiaankuuluvia toimia, myös tietojen ja kokemusten vaihtoa päättäjien ja urheilualan sidosryhmien välillä. |
| --- | --- |

37.

KEHOTTAVAT URHEILULIIKETTÄ:

| 38. | Ottamaan huomioon valmentajien taitojen ja pätevyyden vähimmäisvaatimuksia koskevat suuntaviivat laadittaessa strategisia asiakirjoja sekä kehitettäessä niin vapaaehtoisina, palkkatyössä kuin itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiville valmentajille tarkoitettuja uusia koulutusohjelmia ja päivitettäessä tällaisia aiemmin kehitettyjä koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kehittämään ohjelmia, joiden avulla valmentajat voivat hankkia erityisryhmien parissa työskentelyyn tarvittavat taidot ja osaamisen, sekä varmistamaan, että valmentajilla on tarvittava pätevyys edistää urheilijoiden ja urheilun harrastajien turvallista ympäristöä sekä fyysistä ja henkistä terveyttä, myös covid-19-pandemian kaltaisten terveyskriisien aikana. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Yhteistyössä asiaankuuluvien EU:n, kansallisen, alueellisen ja paikallistason instituutioiden kanssa lisäämään alojen välistä yhteistyötä, jotta päivittäiseen työhön saadaan uusia näkökulmia ja menetelmiä, sekä ottamaan tutkimus- ja innovointiala mukaan kehittämään valmentajien koulutusohjelmia. Kannustamaan tässä yhteydessä valmentajia ja tiedeyhteisöä yhteistyöhön, jotta voidaan edistää tieteellisen tutkimuksen siirtämistä räätälöidysti valmentajien päivittäiseen työhön. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Edistämään ajatusmallia, jossa urheilujärjestöt kokevat saavansa lisäarvoa valmentajien kouluttamisesta ja siitä, että valmentajat hankkivat tarvittavaa osaamista ja taitoja. Kannustamaan tässä yhteydessä valmentajia osallistumaan elinikäiseen oppimiseen, mukaan lukien paikan päällä toteutettavat valmennuskoulutukset sekä nykytekniikan tarjoamat mahdollisuudet lisäarvon tuottajina niin koulutuksessa kuin urheiluvalmennuksen prosesseissa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Hyödyntämään asiaankuuluvia EU:n rahastoja ja ohjelmia niin vapaaehtoisina, palkkatyössä kuin itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien valmentajien koulutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja koulutuksen laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUVL C 189, 15.6.2017, s. 5.

(2)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1.

(3)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000235409

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

(5)  EUVL C 423, 9.12.2017, s. 6.

(6)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2017, eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi.

(7)  EUVL C 192, 7.6.2019, s. 18.

(8)  EUVL C 419, 12.12.2019, s. 1.

(9)  Neuvoston päätelmissä valmentajien roolista yhteiskunnassa (2017) Euroopan komissiota oli pyydetty harkitsemaan, että taitojen ja inhimillisten voimavarojen kehitystä urheilussa käsittelevän komission asiantuntijaryhmän tehtäviin sisällytettäisiin valmentajien taitojen ja pätevyyden perusvaatimuksia koskevien suuntaviivojen laatiminen.

(10)  Eurostatin tietojen mukaan (Employment in sport – Statistics Explained, Eurostat, 2019) urheilualan työllisyyden vuotuinen kasvutahti vuosina 2013–2018 oli 3,2 prosenttia. ESSA-SPORT-hanke (2019) on osoittanut, että kumulatiivinen kasvu vuosina 2011–2018 oli 19,2 prosenttia ja urheiluvalmentajien, ohjaajien ja toimitsijoiden määrä kasvoi 85,2 prosenttia.

(11)  CoachLearn-hanke, 2015.

(12)  Ks. liitteessä oleva määritelmä.

(13)  Eurobarometri-erityistutkimus 472: Urheilu ja liikunta (Sport and physical activity), maaliskuu 2018.

---

LIITE

Määritelmät

Näissä päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

”Valmentajat” ovat henkilöitä, jotka suunnittelevat ja toteuttavat urheilukoulutusta soveltamalla osoitettavissa olevaa taitoa ja osaamista suoritus-, virkistys- tai terveystavoitteiden saavuttamiseen turvallisella tavalla (1).

”Erityisryhmillä” voidaan tarkoittaa muun muassa lapsia, nuoria, senioreja, vammaisia henkilöitä, heikoista lähtökohdista tulevia henkilöitä ja henkilöitä, joilla on terveysongelmia, sukupuolesta ja etnisestä alkuperästä riippumatta.

Viitteet

Nämä päätelmät antaessaan neuvosto palauttaa mieleen erityisesti seuraavat:

| — | Eurobarometri-erityistutkimus vapaaehtoistoiminnasta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta, lokakuu 2011 |
| --- | --- |

—

Eurobarometri-erityistutkimus vapaaehtoistoiminnasta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta, lokakuu 2011

| — | Eurobarometri-erityistutkimus 472: Urheilu ja liikunta (Sport and physical activity), maaliskuu 2018 |
| --- | --- |

—

Eurobarometri-erityistutkimus 472: Urheilu ja liikunta (Sport and physical activity), maaliskuu 2018

| — | CoachLearn-hanke,
  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf |
| --- | --- |

—

CoachLearn-hanke,

http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

| — | Neuvoston päätelmät valmentajien roolista yhteiskunnassa (EUVL C 423, 9.12.2017, s. 6) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät valmentajien roolista yhteiskunnassa (EUVL C 423, 9.12.2017, s. 6)

| — | Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa (EUVL C 172, 27.5.2015, s. 8) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa (EUVL C 172, 27.5.2015, s. 8)

| — | Neuvoston päätelmät lasten turvallisesta urheilusta (EUVL C 419, 12.12.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät lasten turvallisesta urheilusta (EUVL C 419, 12.12.2019, s. 1)

| — | Valmentajien koulutusjärjestelmien kartoittaminen ja analysointi sukupuolinäkökulmasta: raportti Euroopan komissiolle, ECORYS, 2017 |
| --- | --- |

—

Valmentajien koulutusjärjestelmien kartoittaminen ja analysointi sukupuolinäkökulmasta: raportti Euroopan komissiolle, ECORYS, 2017

| — | Vammaisten urheilumahdollisuuksia koskeva kartoitus: raportti Euroopan komissiolle, ECORYS, 2018 |
| --- | --- |

—

Vammaisten urheilumahdollisuuksia koskeva kartoitus: raportti Euroopan komissiolle, ECORYS, 2018

| — | ESSA-Sport-hanke, 2019 https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available |
| --- | --- |

—

ESSA-Sport-hanke, 2019 https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available

| — | Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062 |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062

| — | Liikunnan ja urheilun peruskirja (International Charter on Physical Education, Physical Activity and Sport), Unesco, SHS/2015/PI/H/14 REV |
| --- | --- |

—

Liikunnan ja urheilun peruskirja (International Charter on Physical Education, Physical Activity and Sport), Unesco, SHS/2015/PI/H/14 REV

| — | Neuvoston päätöslauselma osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta (EUVL C 467, 15.12.2016, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta (EUVL C 467, 15.12.2016, s. 1)

| — | Tutkimus urheilujärjestöjen ja (urheilualan) koulutuslaitosten kautta hankituista urheilualan tutkinnoista, Euroopan komissio, 2016 (2) |
| --- | --- |

—

Tutkimus urheilujärjestöjen ja (urheilualan) koulutuslaitosten kautta hankituista urheilualan tutkinnoista, Euroopan komissio, 2016 (2)

| — | Neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. heinäkuuta 2017–31. joulukuuta 2020) (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 5) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. heinäkuuta 2017–31. joulukuuta 2020) (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 5)

| — | Direktiivi 2005/36/EY ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22) |
| --- | --- |

—

Direktiivi 2005/36/EY ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22)

| — | Direktiivi 2013/55/EU ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132) |
| --- | --- |

—

Direktiivi 2013/55/EU ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132)

| — | Neuvoston suositus eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15)

| — | Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1)

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät urheilusta sosiaalista osallisuutta edistävänä vapaaehtoistyön alana (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 40) |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät urheilusta sosiaalista osallisuutta edistävänä vapaaehtoistyön alana (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 40)

| — | Neuvoston päätelmät vammaisten henkilöiden urheilumahdollisuuksista (EUVL C 192, 7.6.2019, s. 18) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät vammaisten henkilöiden urheilumahdollisuuksista (EUVL C 192, 7.6.2019, s. 18)

---

(1)  Valmentajien roolia yhteiskunnassa koskevissa neuvoston päätelmissä sovittu valmentajan määritelmä.

(2)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

---

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/8

---

Neuvoston päätelmät aiheesta ”Avaruus kestävän Euroopan edistäjänä”

(2020/C 196/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELEEN:

| A. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), jossa vahvistetaan EU:n toimivalta avaruuden alalla (1); |
| --- | --- |

A.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), jossa vahvistetaan EU:n toimivalta avaruuden alalla (1);

| B. | komission 26. lokakuuta 2016 antaman tiedonannon ”Avaruusstrategia Euroopalle” (2) ja neuvoston 30. toukokuuta 2017 antamat päätelmät ”Euroopan avaruusstrategia” (3); |
| --- | --- |

B.

komission 26. lokakuuta 2016 antaman tiedonannon ”Avaruusstrategia Euroopalle” (2) ja neuvoston 30. toukokuuta 2017 antamat päätelmät ”Euroopan avaruusstrategia” (3);

| C. | neuvoston 28. toukokuuta 2019 antamat päätelmät ”Avaruus mahdollisuuksien tarjoajana” (4); |
| --- | --- |

C.

neuvoston 28. toukokuuta 2019 antamat päätelmät ”Avaruus mahdollisuuksien tarjoajana” (4);

| D. | Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 4 – hyvä koulutus, 5 – sukupuolten tasa-arvo, 8 – ihmisarvoinen työ ja talouskasvu, 9 – teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, 10 – eriarvoisuuden vähentäminen, 13 – ilmastoteot, 14 – vedenalainen elämä, 15 – maanpäällinen elämä ja 17 – yhteistyö ja kumppanuus (5); |
| --- | --- |

D.

Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 4 – hyvä koulutus, 5 – sukupuolten tasa-arvo, 8 – ihmisarvoinen työ ja talouskasvu, 9 – teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, 10 – eriarvoisuuden vähentäminen, 13 – ilmastoteot, 14 – vedenalainen elämä, 15 – maanpäällinen elämä ja 17 – yhteistyö ja kumppanuus (5);

| E. | periaatteet, jotka on vahvistettu yleissopimuksessa valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet; |
| --- | --- |

E.

periaatteet, jotka on vahvistettu yleissopimuksessa valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet;

Avaruus pitkän aikavälin kestävän kasvun edistäjänä

| 1. | KOROSTAA tarvetta edistää kestävän Euroopan avaruusalan kehittämistä, jotta voidaan täyttää tulevien sukupolvien vaatimukset ja varmistaa Euroopan kilpailukyky; PANEE MERKILLE avaruusalan kasvavan strategisen merkityksen; TOTEAA, että avaruusala on muuttumassa nopeasti, koska avaruusperustaisten tuotteiden ja palvelujen tarjonta ja kysyntä kasvaa, teknologia muuttuu ja ”New Space” -ala (uusi avaruusalan toiminta) kehittyy, mihin liittyy uusia toimijoita, paljon erilaisia sovelluksia talouden eri toimintoja varten [...] sekä suurempia yksityisen sektorin investointeja samalla kun vuorovaikutus kansallisten viranomaisten välillä lisääntyy, myös avaruusvirastojen, hallitustenvälisten organisaatioiden, yksityisen sektorin, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja yhteiskunnan välityksellä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | PANEE MERKILLE lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset, joita meneillään olevasta covid-19-pandemiasta aiheutuu maailmanlaajuisesti; ja PAINOTTAA tarvetta toteuttaa toimia saatujen kokemusten pohjalta; KOROSTAA panosta, jonka avaruusteknologia ja -palvelut voivat antaa tässä tilanteessa; ja PAINOTTAA avaruusalan merkitystä talouden saamisessa uuteen vauhtiin kestävän tulevaisuuden ja sietokykyisemmän yhteiskunnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | PAINOTTAA, että avaruusala tarjoaa useita mahdollisuuksia tukea kestävää kasvua pitkällä aikavälillä edistämällä sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä muun muassa YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, Sendain kehyksen (6), Pariisin sopimuksen (7) ja EU:n strategisten painopisteiden, kuten EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarin (8), ja tietoon perustuvan päätöksenteon mukaisesti sekä parantaa julkisia politiikkoja kaikilla aloilla; ja KOROSTAA, että geotiede ja Euroopan avaruusdata, -palvelut ja -teknologia voivat edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa (9) ja antaa siten Euroopalle mahdollisuuden tulla globaaliksi johtajaksi siirtymisessä kestävään maailmaan tuomalla ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin ja säilyttämällä luonnon ekosysteemien toiminnan tulevien sukupolvien hyväksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | KOROSTAA, että avaruustoiminnan kestävyys on tärkeää kun otetaan huomioon sen rooli YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisessa; TUO ESIIN, että avaruusympäristön pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen edellyttää laajempaa kansainvälistä yhteistyötä ja tietojen jakamista toimivan, kestävän ja turvallisen avaruusympäristön säilyttämiseksi; KANNUSTAA panemaan vapaaehtoisesti täytäntöön YK:n suuntaviivat ulkoavaruustoiminnan pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | KOROSTAA, että maailmanlaajuinen kilpailu ja uudet kestävän kasvun mallit edellyttävät merkittäviä muutoksia teollisuuden organisoinnissa, toimitusketjussa, työpaikoissa ja taidoissa, mukaan lukien avaruusalalla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | PANEE MERKILLE, että EU:n avaruusohjelma – yhteisvaikutuksessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kanssa ja yhdessä Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja Euroopan sääsatelliittijärjestön (Eumetsat) ohjelmien ja jäsenvaltioiden toimien kanssa niiden kunkin tehtävien ja vastuualueiden puitteissa – tukee Eurooppaa pysymään johtavana kansainvälisenä toimijana auttamalla ratkaisemaan yhteiskunnan eri haasteita ja vahvistamalla Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukykyä koko arvoketjussa ja erityisesti puuttumalla riippuvuuteen kriittisistä teknologioista nopeasti kehittyvillä markkinoilla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | PANEE MERKILLE, että on tärkeää edistää vuorovaikutusta ja oheisvaikutuksia avaruusalan ja muiden alojen välillä ottaen huomioon pk- ja startup-yritysten valmiudet kehittää kestävää, sietokykyistä ja joustavaa eurooppalaista teollisuutta, kun vastassa on maailmanlaajuinen kilpailu ja merkittäviä yhteiskunnallisia haasteita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | PANEE MERKILLE digitalisaation ja huipputeknologian (esimerkiksi automaatio, yhteenliitettävyys, massadata, tekoäly, kvanttiteknologia, suurteholaskenta, kehittynyt valmistus ja esineiden internet) mahdollisuudet maksimoida synergiavaikutukset avaruusteollisuuden kanssa, millä edistetään uusien nopean kasvun liiketoimintamahdollisuuksien luomista Euroopassa ja muovataan eurooppalaista talouden perustaa ja Euroopan sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kuten korostetaan teollisuusstrategiassa (10), pk-yritysstrategiassa (11), uudessa Euroopan datastrategiassa (12) ja Euroopan digitaalisessa tulevaisuudessa (13); |
| --- | --- |

8.

| 9. | PANEE MERKILLE, että avaruudella on tärkeä rooli ja edistävä vaikutus niiden taitojen, teknologioiden ja palvelujen kehittämisessä, joita tarvitaan sellaisen sietokykyisen yhteiskunnan luomiseksi, joka pystyy puuttumaan globaaleihin haasteisiin muuttuvassa maailmassa, kuten ilmastonmuutokseen, ekosysteemin rappeutumiseen, terveyskriiseihin, elintarviketurvaan ja muuttoliikkeeseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | TOTEAA, että avaruuspalvelujen ja avaruusdatan käyttöönotto muilla aloilla, kuten terveydenhuollossa, liikenteessä, turvallisuusalalla, maataloudessa, maaseudun kehittämisessä, metsätaloudessa, kalastuksessa, luonnonvarojen hallinnassa, energia-alalla, logistiikassa, puolustuksessa, kulttuurialalla, matkailussa ja hätäpalveluissa sekä ilmaston, luonnon monimuotoisuuden sekä luonnonvarojen ja kulttuuriresurssien seurannassa, tarjoaa teollisuudelle mahdollisuuksia kehittää korkeaa arvoa tuottavia palveluja koko arvoketjussa ja julkisille sektoreille mahdollisuuksia parantaa poliittista päätöksentekoa; ja TOTEAA, että tällainen käyttöönotto voisi myös edistää laadukkaiden ja korkeaa arvoa tuottavien työpaikkojen luomista ja pitkäaikaistyöllisyyttä, mikä parantaisi EU:n talouden ja koko yhteiskunnan tuottavuutta ja sietokykyä sekä tukisi kestävää Eurooppaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | KOROSTAA, että avaruusratkaisut edistävät merkittävästi ilmastoneutraalin talouden haasteeseen vastaamista erityisesti digitaalisen innovoinnin avulla tarjoten yhdenmukaista, nopeaa ja turvallista palvelua, tehostaen kiertotaloutta ja luonnonvarojen älykästä hallintaa, edistäen älykkäitä kaupunkeja ja älykkäitä kyliä ja arvioiden toimintapolitiikkojen vaikutusta seuraamalla maan ilmakehää, ekosysteemejä ja ilmastoa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | PAINOTTAA EU:n avaruusohjelman ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman merkitystä; KOROSTAA eurooppalaisten riippumattomien kriittisten avaruusjärjestelmien, kuten paikannuksen [...] ja ajanmäärityksen, ilmaston ja kasvihuonekaasujen sekä ympäristön seurannan, viranomaisteleviestinnän ja avaruuteen pääsyn, tärkeyttä EU:lle; ja PYYTÄÄ Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan ja edistämään Copernicuksen, Galileon ja EGNOSin tarjoamien datan ja palvelujen käyttöä muiden kuin avaruutta koskevien politiikanalojen täytäntöönpanossa Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla; PANEE MERKILLE olemassa olevien ja uusien yhteistyöhankkeiden (esimerkiksi avaruustilannetietoisuuden (SSA)) Euroopan kestävyydelle tuottaman lisäarvon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | PYYTÄÄ komissiota kehittämään perinpohjaisen analyysin Euroopan ”New Space” -alan tämänhetkisestä toimintaympäristöstä ja tulevista näkymistä sekä sen Euroopan talouteen antamasta panoksesta, joka laajentaa nykyistä markkinakapasiteettia, tukee pk- ja startup-yrityksiä sekä mahdollistaa uusien toimijoiden syntymisen ja uuden kehityksen; ja KOROSTAA, että on tärkeää tukea jäsenvaltioita uusien avaruusvoimavarojen osalta sekä niiden teollisuutta ja tiedemaailmaa niiden aktiivisessa toiminnassa EU:n avaruustalouden täyden potentiaalin hyödyntämiseksi ja sen talouden sietokyvyn vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

13.

Avaruusalan koulutus ja osaaminen

| 14. | PANEE MERKILLE, että nopean teknologisen kehityksen, automaation ja digitalisaation globalisoituneessa maailmassa, jossa on uusia kauppa- ja talousnäkymiä ja yhteiskunnallisia haasteita, kuten ilmastonmuutos, terveyskriisien puhkeamiset ja demografiset muutokset, Euroopan on lisättävä pyrkimyksiään kehittää tietämystä, monialaista osaamista ja tarvittavaa pätevyyttä asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi; PAINOTTAA, että oikeudenmukainen siirtymä uuteen digitaaliseen ja vihreään talouteen edellyttää investoimista ihmisiin sekä talouden että yhteiskunnan toimintaohjelmien tukemiseksi; PYYTÄÄ Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita yhdessä teollisuuden, tutkimusorganisaatioiden ja tiedemaailman kanssa määrittämään tulevia osaamisvajeita sekä tarkastelemaan mahdollisia ratkaisuja ja kohdennettuja aloitteita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | PYYTÄÄ Euroopan komissiota toteuttamaan toimia Euroopan datastrategian sekä päivitettävien Euroopan uuden osaamisohjelman ja EU:n digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman pohjalta edistääkseen osaamisen kehittämistä uusilla aloilla, mukaan lukien digitaaliset taidot ja data-analytiikka, ottaen erityisesti huomioon maanhavainnointidatan ja muun avaruusdatan kasvava määrä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | TUO ESIIN, että jäsenvaltioiden on yhteistyössä yksityisen sektorin, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden sekä hallitustenvälisten organisaatioiden kanssa lisättävä pyrkimyksiä kehittää osaamista ja edistää innovointia ja yrittäjyyttä houkuttelevan työympäristön ja elinkelpoisen avaruusalan edistämiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | KOROSTAA, että on tärkeää investoida avaruuteen liittyviin luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) koulutusohjelmiin kaikilla tasoilla; KATSOO, että avaruustoiminta voi kiinnostaa nuoria tieteenharjoittajia ja opiskelijoita; KOROSTAA, että on tärkeää varmistaa vankka osaamispohja Euroopan avaruusalalla, ja PANEE MERKILLE tarpeen kannustaa nuorta sukupolvea opiskelemaan ja työskentelemään STEM-aloilla muun muassa sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; ja PYYTÄÄ jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota yhteistyössä ESAn ja Eumetsatin kanssa tehostamaan tiedotusohjelmia ja myös konkreettisia toimia avaruustoiminnan myönteisen kuvan ja houkuttelevuuden lisäämiseksi eurooppalaisten nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

17.

| 18 | PYYTÄÄ Euroopan GNSS-virastoa (GSA) tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja toimittamaan niille teknisiä tietoja ja eritelmiä markkinoiden kehityksestä ja osaamisen kehittämisestä sekä keskustelemaan työryhmien perustamisesta asiankuuluvien kansallisten julkisten ja yksityisten asiantuntijoiden kanssa, millä edistettäisiin markkinoiden tarpeiden ymmärtämistä ja määrittämistä sekä sitä, että avaruusdata ja -palvelut tehostaisivat työpaikkojen luomista ja nopeuttaisivat laajaa käyttöönottoa markkinoilla; |
| --- | --- |

18

| 19. | KOROSTAA, että olemassa olevia ja tulevia osaamisen siirtoa ja valmiuksien kehittämistä koskevia hankkeita olisi käytettävä myös lisäämään tietämystä EU:ssa ja tukemaan sellaisen osaajajoukon kehittämistä, jolla on avaruuden kannalta olennaista osaamista teollisuutta varten; |
| --- | --- |

19.

| 20. | PYYTÄÄ jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota helpottamaan yhdennetymmän toimintatavan soveltamista osaamisen kehittämisessä kaikissa avaruusalan arvoketjuissa, esimerkiksi edistämällä ammattikoulutusta, verkko- ja jatkokoulutusta sekä yhteistutkintoja ja koulutustarjontaa korkeakoulutuksessa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | TÄHDENTÄÄ alueellisen yhteistyön merkitystä; ja KEHOTTAA alueellisia ja paikallisia viranomaisia lisäämään osallistumistaan osaamisen kehittämiseen ja tietämyksen jakamiseen, jotta voidaan lisätä työpaikkojen luomista, innovointia ja yrittäjyyttä EU:ssa sekä saada hyötyä avaruussovelluksiin ja -palveluihin perustuvan vahvan teollisuuden kehityksestä; KOROSTAA tarvetta tehostaa yhteistyötä (myös alojen välillä) sekä tietojen ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa; ja KEHOTTAA yksinkertaistamaan EU:n rahoituksen saatavuutta osaamisen kehittämistä varten. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Erityisesti 4 ja 189 artikla.

(2)  Asiak. 13758/16.

(3)  Asiak. 9817/17.

(4)  Asiak. 9248/19.

(5)  Päätöslauselma hyväksytty YK:n yleiskokouksessa 25. syyskuuta 2015.

(6)  Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030, joka hyväksyttiin kolmannessa YK:n maailmankonferenssissa Sendaissa Japanissa 18. maaliskuuta 2015.

(7)  Osapuolten 21. konferenssin raportti, FCCC/CP/2015/10/Add.1.

(8)  Asiak. 13129/17.

(9)  Asiak. 15051/19.

(10)  Asiak. 6782/20.

(11)  Asiak. 6783/20.

(12)  Asiak. 6520/20.

(13)  Asiak. 6237/20.

---

Euroopan komissio

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/12

---

Euron kurssi (1)

10. kesäkuuta 2020

(2020/C 196/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1375 |
| JPY | Japanin jeniä | 122,16 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4553 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88963 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,4605 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0762 |
| ISK | Islannin kruunua | 150,70 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,5383 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,609 |
| HUF | Unkarin forinttia | 343,13 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4524 |
| RON | Romanian leuta | 4,8349 |
| TRY | Turkin liiraa | 7,7145 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6220 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5228 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,8157 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7357 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5746 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 352,17 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,8376 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,0305 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5690 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 022,03 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8361 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,767 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 78,1468 |
| THB | Thaimaan bahtia | 35,422 |
| BRL | Brasilian realia | 5,5213 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,8255 |
| INR | Intian rupiaa | 85,9030 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1375

JPY

Japanin jeniä

122,16

DKK

Tanskan kruunua

7,4553

GBP

Englannin puntaa

0,88963

SEK

Ruotsin kruunua

10,4605

CHF

Sveitsin frangia

1,0762

ISK

Islannin kruunua

150,70

NOK

Norjan kruunua

10,5383

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,609

HUF

Unkarin forinttia

343,13

PLN

Puolan zlotya

4,4524

RON

Romanian leuta

4,8349

TRY

Turkin liiraa

7,7145

AUD

Australian dollaria

1,6220

CAD

Kanadan dollaria

1,5228

HKD

Hongkongin dollaria

8,8157

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7357

SGD

Singaporen dollaria

1,5746

KRW

Etelä-Korean wonia

1 352,17

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,8376

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,0305

HRK

Kroatian kunaa

7,5690

IDR

Indonesian rupiaa

16 022,03

MYR

Malesian ringgitiä

4,8361

PHP

Filippiinien pesoa

56,767

RUB

Venäjän ruplaa

78,1468

THB

Thaimaan bahtia

35,422

BRL

Brasilian realia

5,5213

MXN

Meksikon pesoa

24,8255

INR

Intian rupiaa

85,9030

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/13

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9841 – CDP Equity / Ansaldo Energia)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 196/04)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | CDP Equity SpA (”CDPE”) (Italia), kuuluu yhtymään Cassa Depositi e Prestiti SpA (”CDP”), |
| --- | --- |

—

CDP Equity SpA (”CDPE”) (Italia), kuuluu yhtymään Cassa Depositi e Prestiti SpA (”CDP”),

| — | Ansaldo Energia SpA (”AEN”) (Italia). |
| --- | --- |

—

Ansaldo Energia SpA (”AEN”) (Italia).

CDPE hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä AEN.

Keskittymä toteutetaan muuttamalla omistajaohjausrakennetta.

2.

| — | CDPE on holdingyhtiö, jonka tavoitteena on vauhdittaa Italian taloutta tekemällä pääoman ehtoisia sijoituksia Italian kansallisen edun kannalta tärkeisiin yrityksiin. CDPE on kokonaan CDP:n omistuksessa. CDP on Italian valtion määräysvallassa oleva rahoituslaitos, joka rahoittaa kehityshankkeita, yrityksiä, kansainvälistä laajentumista ja kaupunkien rakennemuutosta, |
| --- | --- |

—

CDPE on holdingyhtiö, jonka tavoitteena on vauhdittaa Italian taloutta tekemällä pääoman ehtoisia sijoituksia Italian kansallisen edun kannalta tärkeisiin yrityksiin. CDPE on kokonaan CDP:n omistuksessa. CDP on Italian valtion määräysvallassa oleva rahoituslaitos, joka rahoittaa kehityshankkeita, yrityksiä, kansainvälistä laajentumista ja kaupunkien rakennemuutosta,

| — | AEN toimii kansainvälisesti sähköntuotantojärjestelmien ja -komponenttien alalla ja toimittaa turbiineja, generaattoreita, valmiita voimalaitoksia sekä ydinvoimalaitosten teknisiä palveluja asiakaskunnalle, joka koostuu julkisesta sektorista, itsenäisistä energiantuottajista ja teollisuusasiakkaista. Ennen liiketoimia AEN on ollut CDPE:n ja Shanghai Electric Hongkong Co. Limitedin yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

AEN toimii kansainvälisesti sähköntuotantojärjestelmien ja -komponenttien alalla ja toimittaa turbiineja, generaattoreita, valmiita voimalaitoksia sekä ydinvoimalaitosten teknisiä palveluja asiakaskunnalle, joka koostuu julkisesta sektorista, itsenäisistä energiantuottajista ja teollisuusasiakkaista. Ennen liiketoimia AEN on ollut CDPE:n ja Shanghai Electric Hongkong Co. Limitedin yhteisessä määräysvallassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9841 – CDP Equity / Ansaldo Energia

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/15

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 196/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Hitachi Chemical Company Ltd (”HCC”, Japani), joka on yrityksen Showa Denko K.K. (”SDK”, Japani) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Hitachi Chemical Company Ltd (”HCC”, Japani), joka on yrityksen Showa Denko K.K. (”SDK”, Japani) määräysvallassa

| — | Fiamm Energy Technology S.p.A (”FET”, Italia). |
| --- | --- |

—

Fiamm Energy Technology S.p.A (”FET”, Italia).

HCC hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä FET.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | HCC: funktionaalisten materiaalien, kuten elektroniikkamateriaalien, epäorgaanisten materiaalien, polymeeritieteen materiaalien ja painettujen piirilevyjen materiaalien, sekä pitkälle kehitettyjen komponenttien ja järjestelmien, kuten autoteollisuuden tuotteiden, energian varastointilaitteiden, elektroniikkakomponenttien ja muiden diagnostisten aineiden ja välineiden, tuotanto |
| --- | --- |

—

HCC: funktionaalisten materiaalien, kuten elektroniikkamateriaalien, epäorgaanisten materiaalien, polymeeritieteen materiaalien ja painettujen piirilevyjen materiaalien, sekä pitkälle kehitettyjen komponenttien ja järjestelmien, kuten autoteollisuuden tuotteiden, energian varastointilaitteiden, elektroniikkakomponenttien ja muiden diagnostisten aineiden ja välineiden, tuotanto

| — | FET: lyijykäynnistysakkujen ja kiinteiden akkujen tuotanto ja jakelu. FET on tällä hetkellä yritysten HCC ja Elettra 1938 SpA (”Elettra”, Italia) yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

FET: lyijykäynnistysakkujen ja kiinteiden akkujen tuotanto ja jakelu. FET on tällä hetkellä yritysten HCC ja Elettra 1938 SpA (”Elettra”, Italia) yhteisessä määräysvallassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/16

---

Ilmoitus viejille REX-järjestelmän soveltamisesta Euroopan unionissa Vietnamin kanssa tehtyä vapaakauppasopimusta varten

(2020/C 196/06)

Tämä ilmoitus on osoitettu Euroopan unionissa toimiville viejille, jotka vievät alkuperätuotteita Vietnamiin ja ilmoittavat tuotteidensa alkuperän saadakseen Vietnamin kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun.

Mainitun sopimuksen pöytäkirja 1 koskee käsitteen ”alkuperätuotteet” määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä. Mainitun pöytäkirjan 15 artiklassa määritellään tullietuuskohtelun saamiseksi vaadittavia alkuperäselvityksiä koskevat yleiset vaatimukset. Mainitun artiklan 1 kohdassa määrätään erityisesti, että Euroopan unionin alkuperätuotteet saavat Vietnamiin tuotaessa vapaakauppasopimuksessa määrätyn tullietuuden, kun niistä esitetään jokin seuraavista alkuperäselvityksistä:

| a) | viejäosapuolen toimivaltaisten viranomaisten antama alkuperätodistus (EUR.1-tavaratodistus), joka on laadittu pöytäkirjassa 1 olevan 16–18 artiklan mukaisesti (15 artiklan 1 kohdan a alakohta); |
| --- | --- |

a)

viejäosapuolen toimivaltaisten viranomaisten antama alkuperätodistus (EUR.1-tavaratodistus), joka on laadittu pöytäkirjassa 1 olevan 16–18 artiklan mukaisesti (15 artiklan 1 kohdan a alakohta);

| b) | alkuperäilmoitus, jonka on laatinut pöytäkirjassa 1 olevassa 20 artiklassa tarkoitettu valtuutettu viejä kaikista lähetyksistä niiden arvosta riippumatta tai jonka on laatinut kuka tahansa viejä kokonaisarvoltaan enintään 6 000 euron lähetyksistä (15 artiklan 1 kohdan b alakohta); |
| --- | --- |

b)

alkuperäilmoitus, jonka on laatinut pöytäkirjassa 1 olevassa 20 artiklassa tarkoitettu valtuutettu viejä kaikista lähetyksistä niiden arvosta riippumatta tai jonka on laatinut kuka tahansa viejä kokonaisarvoltaan enintään 6 000 euron lähetyksistä (15 artiklan 1 kohdan b alakohta);

| c) | alkuperävakuutus, jonka on laatinut sähköiseen tietokantaan asiaankuuluvan unionin lainsäädännön mukaisesti rekisteröity viejä sen jälkeen, kun unioni on ilmoittanut Vietnamille, että tällaista lainsäädäntöä sovelletaan sen viejiin. Tällaisessa ilmoituksessa voidaan määrätä, että a ja b alakohtaa ei enää sovelleta unioniin (15 artiklan 1 kohdan c alakohta). |
| --- | --- |

c)

alkuperävakuutus, jonka on laatinut sähköiseen tietokantaan asiaankuuluvan unionin lainsäädännön mukaisesti rekisteröity viejä sen jälkeen, kun unioni on ilmoittanut Vietnamille, että tällaista lainsäädäntöä sovelletaan sen viejiin. Tällaisessa ilmoituksessa voidaan määrätä, että a ja b alakohtaa ei enää sovelleta unioniin (15 artiklan 1 kohdan c alakohta).

Edellä tarkoitettu sähköinen tietokanta on asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön mukainen ”REX-järjestelmä” (komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 68 artiklan 1 kohta).

Euroopan unioni ilmoitti Vietnamille 8. huhtikuuta 2020, että vapaakauppasopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 15 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovelletaan vapaakauppasopimuksen voimaantulopäivästä alkaen ja että mainitun kohdan a ja b alakohtaa ei sovelleta. Sen vuoksi Euroopan unionin alkuperätuotteisiin sovelletaan Vietnamiin tuotaessa vapaakauppasopimuksessa määrättyä tullietuutta, kun niistä esitetään alkuperävakuutus, jonka on laatinut rekisteröity viejä tai jonka on laatinut kuka tahansa viejä kokonaisarvoltaan enintään 6 000 euron lähetyksistä. EUR.1-alkuperätodistuksia ja alkuperäilmoituksia ei anneta eikä laadita Euroopan unionissa tullietuuskohtelun saamiseksi Vietnamissa.

Kuten vapaakauppasopimuksen pöytäkirjassa 1 olevassa 19 artiklan 6 kohdassa määrätään, mainitun artiklan 1–5 kohdassa tarkoitettuja alkuperäilmoituksen laatimista koskevia edellytyksiä sovelletaan soveltuvin osin alkuperävakuutuksiin. Erityisesti alkuperävakuutuksen teksti on sama kuin vapaakauppasopimuksen pöytäkirjan 1 liitteessä VI alkuperäilmoitukselle vahvistettu teksti.

Muihin etuuskohtelujärjestelyihin rekisteröityjen Euroopan unionin toimijoiden on käytettävä niille aiemmin annettua REX-numeroa.

---

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/17

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe / Sixt Leasing)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 196/07)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Hyundai Capital Bank Europe GmbH (”HCBE”, Saksa), joka on yritysten Santander Consumer Bank AG (”SCB”, Saksa) ja Hyundai Capital Services, Inc. (”HCS”, Etelä-Korea) yhteisessä määräysvallassa, |
| --- | --- |

—

Hyundai Capital Bank Europe GmbH (”HCBE”, Saksa), joka on yritysten Santander Consumer Bank AG (”SCB”, Saksa) ja Hyundai Capital Services, Inc. (”HCS”, Etelä-Korea) yhteisessä määräysvallassa,

| — | Sixt Leasing SE (”Sixt Leasing”, Saksa). |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing SE (”Sixt Leasing”, Saksa).

HCBE hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Sixt Leasing.

Keskittymä toteutetaan 21. helmikuuta 2020 ilmoitetulla julkisella tarjouksella.

2.

| — | HCBE tarjoaa autoalan rahoituspalveluja, myös rahoitusleasing-palveluja, sekä vakuutuksia Saksassa. HCBE on SCB:n ja HCS:n yhteisessä määräysvallassa. SCB ja Espanjaan sijoittautunut Santander-konserni, johon SCB kuuluu, tarjoavat leasing-palveluja ja muita autoalan rahoituspalveluja sekä vakuutuksia Saksassa, Ranskassa ja Itävallassa samoin kuin useissa muissa ETA-maissa. HCS on eteläkorealaisen autonvalmistajan Hyundai Motor Groupin rahoituspalveluyksikkö, |
| --- | --- |

—

HCBE tarjoaa autoalan rahoituspalveluja, myös rahoitusleasing-palveluja, sekä vakuutuksia Saksassa. HCBE on SCB:n ja HCS:n yhteisessä määräysvallassa. SCB ja Espanjaan sijoittautunut Santander-konserni, johon SCB kuuluu, tarjoavat leasing-palveluja ja muita autoalan rahoituspalveluja sekä vakuutuksia Saksassa, Ranskassa ja Itävallassa samoin kuin useissa muissa ETA-maissa. HCS on eteläkorealaisen autonvalmistajan Hyundai Motor Groupin rahoituspalveluyksikkö,

| — | Sixt Leasing on saksalainen yritys, joka tarjoaa autoalan leasing- ja kalustonhallintapalveluja Saksassa, Ranskassa ja Itävallassa. Yritys tarjoaa myös vakuutuksia. |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing on saksalainen yritys, joka tarjoaa autoalan leasing- ja kalustonhallintapalveluja Saksassa, Ranskassa ja Itävallassa. Yritys tarjoaa myös vakuutuksia.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe / Sixt Leasing

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/19

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 196/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Mór/Móri”

Viitenumero PDO-HU-A1333-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 10.3.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Móri Prémium -viinityypin sisällyttäminen tuote-eritelmään

| a) | eritelmän asianomaiset kohdat:






  — | II Viinien kuvaus |
| --- | --- | --- |

a)

eritelmän asianomaiset kohdat:

—

II Viinien kuvaus

| — | III Erityiset viininvalmistusmenetelmät |
| --- | --- |

—

III Erityiset viininvalmistusmenetelmät

| — | V Enimmäistuotos |
| --- | --- |

—

V Enimmäistuotos

| — | VI Sallitut rypälelajikkeet |
| --- | --- |

—

VI Sallitut rypälelajikkeet

| — | VII Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| --- | --- |

—

VII Yhteys maantieteelliseen alueeseen

| — | VIII Lisäedellytykset |
| --- | --- |

—

VIII Lisäedellytykset

| b) | yhtenäisen asiakirjan asianomaiset osat:






  — | Viinin tai viinien kuvaus |
| --- | --- | --- |

b)

yhtenäisen asiakirjan asianomaiset osat:

—

Viinin tai viinien kuvaus

| — | Viininvalmistusmenetelmät – Erityiset viininvalmistusmenetelmät |
| --- | --- |

—

Viininvalmistusmenetelmät – Erityiset viininvalmistusmenetelmät

| — | Viininvalmistusmenetelmät – Enimmäistuotokset |
| --- | --- |

—

Viininvalmistusmenetelmät – Enimmäistuotokset

| — | Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| --- | --- |

—

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

| — | Lisäedellytykset |
| --- | --- |

—

Lisäedellytykset

| c) | perustelu: Mórin viinialueella on vuosisatoja vanha perinne tuottaa täyteläisiä, harteikkaita ja kypsiä valkoviinejä. Muutoksella halutaan suojella tätä perinnettä ja luoda sen pohjalta korkeampi laatuluokka, johon liittyy senkaltaisia vaatimuksia kuin pienempi keskimääräinen tuotos, paremman laatuiset rypäleet ja tietyt viininvalmistusmenetelmät. |
| --- | --- |

c)

perustelu: Mórin viinialueella on vuosisatoja vanha perinne tuottaa täyteläisiä, harteikkaita ja kypsiä valkoviinejä. Muutoksella halutaan suojella tätä perinnettä ja luoda sen pohjalta korkeampi laatuluokka, johon liittyy senkaltaisia vaatimuksia kuin pienempi keskimääräinen tuotos, paremman laatuiset rypäleet ja tietyt viininvalmistusmenetelmät.

2.   Uusien hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden (Generosa, Pinot blanc, Pinot noir ja Syrah) sisällyttäminen tuote-eritelmään

| a) | eritelmän asianomainen kohta:






  — | VI Sallitut rypälelajikkeet |
| --- | --- | --- |

a)

eritelmän asianomainen kohta:

—

VI Sallitut rypälelajikkeet

| b) | yhtenäisen asiakirjan asianomainen osa:






  — | Päärypälelajike (-lajikkeet) |
| --- | --- | --- |

b)

yhtenäisen asiakirjan asianomainen osa:

—

Päärypälelajike (-lajikkeet)

| c) | perustelu: Viiniköynnösten jalostusalan Unkarissa viime vuosikymmeninä tekemän työn ansiosta on onnistuttu jalostamaan useita uusia viiniköynnöslajikkeita. Yksi niistä on Generosa, jota jo viljellään useilla tarhoilla rajatulla alueella. Generosa-rypälelajikkeesta valmistettu viini on viime vuosina saanut laajaa tunnustusta niin ammatti- kuin kuluttajapiireissä, mikä on parantanut viininviljelyalueen mainetta. Pinot blanc -lajiketta on viljelty alueella jo vuosikymmeniä, vaikkakin vain vähäisillä viljelyaloilla. Useat valmistajat valmistavat siitä korkealaatuista lajikeviiniä. Lajikkeen arvo on selkeästi hyödynnettävissä tällä viininviljelyalueella. Pinot noir -rypälelajikkeen salliminen viininviljelyalueella on tärkeää niin roseeviinien kuin kuohuviinien tuottajille. Roseeviinien luokka vastaa lähes kaikilta osin nykyaikaisia makumieltymyksiä, ja roseeviinit voivatkin nousta huomattavaan asemaan klassisten valkoviinien rinnalla Mórin viinialueella esiintyvän viileämmän ilmaston ansiosta. Syrah-lajiketta on viljelty alueella jo vuosia, muttei suurilla aloilla. Sen suhteellisen myöhäisestä kukinnasta ja varhaisesta kypsymisestä voi olla hyötyä viininviljelyalueella, koska siitä voidaan tuottaa kevyempiä viinejä. Lajikkeen hedelmällisyys ja mausteisuus sekä joskus mineraaliset vivahteet antavat sille erityisen aseman tällä viininviljelyalueella. |
| --- | --- |

c)

perustelu: Viiniköynnösten jalostusalan Unkarissa viime vuosikymmeninä tekemän työn ansiosta on onnistuttu jalostamaan useita uusia viiniköynnöslajikkeita. Yksi niistä on Generosa, jota jo viljellään useilla tarhoilla rajatulla alueella. Generosa-rypälelajikkeesta valmistettu viini on viime vuosina saanut laajaa tunnustusta niin ammatti- kuin kuluttajapiireissä, mikä on parantanut viininviljelyalueen mainetta. Pinot blanc -lajiketta on viljelty alueella jo vuosikymmeniä, vaikkakin vain vähäisillä viljelyaloilla. Useat valmistajat valmistavat siitä korkealaatuista lajikeviiniä. Lajikkeen arvo on selkeästi hyödynnettävissä tällä viininviljelyalueella. Pinot noir -rypälelajikkeen salliminen viininviljelyalueella on tärkeää niin roseeviinien kuin kuohuviinien tuottajille. Roseeviinien luokka vastaa lähes kaikilta osin nykyaikaisia makumieltymyksiä, ja roseeviinit voivatkin nousta huomattavaan asemaan klassisten valkoviinien rinnalla Mórin viinialueella esiintyvän viileämmän ilmaston ansiosta. Syrah-lajiketta on viljelty alueella jo vuosia, muttei suurilla aloilla. Sen suhteellisen myöhäisestä kukinnasta ja varhaisesta kypsymisestä voi olla hyötyä viininviljelyalueella, koska siitä voidaan tuottaa kevyempiä viinejä. Lajikkeen hedelmällisyys ja mausteisuus sekä joskus mineraaliset vivahteet antavat sille erityisen aseman tällä viininviljelyalueella.

3.   Nimenmuutokset ja muut tietojen täsmennykset

| a) | eritelmän asianomaiset kohdat:






  — | VII Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| --- | --- | --- |

a)

eritelmän asianomaiset kohdat:

—

VII Yhteys maantieteelliseen alueeseen

| — | VIII Lisäedellytykset |
| --- | --- |

—

VIII Lisäedellytykset

| — | IX Tarkastukset, näytteenotto viineistä ja aistinvarainen arviointi |
| --- | --- |

—

IX Tarkastukset, näytteenotto viineistä ja aistinvarainen arviointi

| b) | yhtenäisen asiakirjan asianomainen osa:






  — | Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan. |
| --- | --- | --- |

b)

yhtenäisen asiakirjan asianomainen osa:

—

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

| c) | perustelu: Tekniset muutokset |
| --- | --- |

c)

perustelu: Tekniset muutokset

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Mór

Móri

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

4.   Viini(e)n kuvaus

Viini – Valkoviinit

Valkoviinit ovat väriltään vihertävän valkoisia – oljenkeltaisia – kullankeltaisia, ja niissä on haaleita tai kirkkaita sävyjä. Viineissä on raikasta, eloisaa hapokkuutta, kukkaisuutta tai hedelmäisyyttä sekä keveyttä ja raikkautta. Niissä ei yleensä ole tynnyrikypsytyksen vivahteita. Keskitäyteläiset viinit ovat yleensä aromaattisia ja persoonallisia. Jos lajike on mainittu, se on tavallisesti helposti tunnistettavissa.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viini – Roseeviinit

Roseeviinit ovat väriltään vaaleanpunaisia – violetteja – lohenpunaisia (sipulinkuoren värisiä) – hennon punaisia. Ne ovat kevyitä ja hedelmäisiä, ja ne on tarkoitettu juotaviksi yhden vuoden kuluessa.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Punaviinit

Punaviinejä valmistetaan primööri-viininä, jonka maseroitumisprosessi on lyhyt (5–7 päivää). Viinit on tarkoitettu juotaviksi yhden vuoden kuluessa. Ne ovat kevyitä ja mutkattomia, ja niiden tuoksussa ja maussa on punaisia marjoja. Väriltään ne ovat haalean rubiininpunaisia.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viini – Arvoviinit (Prémium)

Viinit ovat kullanvärisiä – vanhennetun kullanvärisiä. Luonteenomaisen voimakas happamuus ja korkea alkoholipitoisuus mahdollistavat pidemmän kypsytyksen. Pidemmän kypsytyksen ansiosta kypsytyksen toissijaisista aromeista tulee hallitsevia, ja joskus viineissä on mineraalisuutta.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja. |
| --- | --- |

*

| * | Kun kyseessä ovat myöhäisen sadonkorjuun viinit, valikoidun sadon viinit ja kuivuneista viinirypäleistä valmistetut arvoviinit, kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 12,83 prosenttia ja haihtuvien happojen pitoisuus enintään 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a)   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viini – Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Katkonainen puristus

Kielletyt viininvalmistusmenetelmät

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Arvoviinejä ei saa makeuttaa eikä väkevöittää.

Rypäleiden tuotantosäännöt

Viljelykäytäntö

| 1. | Viiniköynnöksen kasvatusta koskevat säännöt:






  a. | Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä viljelymenetelmällä, kunnes viinitarha on raivattu. |
| --- | --- | --- |

1.

Viiniköynnöksen kasvatusta koskevat säännöt:

a.

Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä viljelymenetelmällä, kunnes viinitarha on raivattu.

| b. | Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat:






  i. | Korkea Goblet -leikkaus |
| --- | --- | --- |

b.

Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat:

i.

Korkea Goblet -leikkaus

| ii. | Goblet-leikkaus |
| --- | --- |

ii.

Goblet-leikkaus

| iii. | Sateenvarjo-leikkaus |
| --- | --- |

iii.

Sateenvarjo-leikkaus

| iv. | Matala cordon-leikkaus |
| --- | --- |

iv.

Matala cordon-leikkaus

| v. | Keskikorkea cordon-leikkaus |
| --- | --- |

v.

Keskikorkea cordon-leikkaus

| vi. | Korkea cordon-leikkaus |
| --- | --- |

vi.

Korkea cordon-leikkaus

| 2. | Viiniköynnösten tiheyttä viinitarhassa koskevat säännöt:






  a. | Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä istutustiheydellä, kunnes viinitarha on raivattu. |
| --- | --- | --- |

2.

Viiniköynnösten tiheyttä viinitarhassa koskevat säännöt:

a.

Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä istutustiheydellä, kunnes viinitarha on raivattu.

| b. | Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 300 viiniköynnöstä hehtaaria kohti |
| --- | --- |

b.

Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 300 viiniköynnöstä hehtaaria kohti

| c. | Elokuun 1. päivän 2016 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 500 viiniköynnöstä hehtaaria kohti |
| --- | --- |

c.

Elokuun 1. päivän 2016 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 500 viiniköynnöstä hehtaaria kohti

| 3. | Rypäleiden määrää viinitarhoissa koskevat säännöt:
  Mórin viiniä saa valmistaa ainoastaan köynnöksistä, joissa on enintään 10 elävää silmua neliömetriä kohti. |
| --- | --- |

3.

Rypäleiden määrää viinitarhoissa koskevat säännöt:

Mórin viiniä saa valmistaa ainoastaan köynnöksistä, joissa on enintään 10 elävää silmua neliömetriä kohti.

| 4. | Sadonkorjuumenetelmä:
  Sadonkorjuu sallitaan käsin ja koneellisesti kaikille SAN-viineille. Kun kyseessä on arvoviini, sato on kuitenkin korjattava aina käsin.
  Rypäleiden luonnollinen vähimmäissokeripitoisuus ja potentiaalinen vähimmäisalkoholipitoisuus
  Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus
  Valko-, rosee- ja punaviinit: 9,0 til-% –14,9 Unkarin rypälemehuasteikolla (MM)
  Kun kyseessä ovat myöhäisen sadonkorjuun ja valikoidun sadon valkoviinit, kuivuneista rypäleistä valmistetut valkoviinit sekä arvoviinit, rypäleiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 216 g/l ja potentiaalinen alkoholipitoisuus 12,83 prosenttia ja Unkarin rypälemehuasteikolla (MM) 20.
  Sadonkorjuupäivää ja lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt
  Viljelykäytäntö
  Sadonkorjuupäivän vahvistaminen:
  Viiniyhteisön johtokunta vahvistaa sadonkorjuun alkamispäivän vuosittain viimeistään 20. elokuuta. Jos viinialan tuotteet on tehty rypäleistä, jotka on korjattu ennen viiniyhteisön vahvistamaa sadonkorjuun alkamispäivää, niille ei voida myöntää SAN-nimityksen ”Mór” alkuperätodistusta, eikä niitä saa saattaa markkinoille SAN-nimityksellä ”Mór”. Viiniyhteisöt julkaisevat ilmoituksen sadonkorjuun alkamispäivästä. Poikkeuksellisissa olosuhteissa (esimerkiksi sää tai saastunta) voidaan sallia poikkeaminen edellä mainitusta.
  Lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt:
  Nimityksen ”Mór” viinituotteissa sallitaan lajikkeen ja sen synonyymien merkitseminen viiniyttämiseen soveltuvien viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevassa kansallisessa lainsäädännössä määritellyllä tavalla kaikissa tuoteluokissa seuraavin rajoituksin ja lisäyksin:






  a. | Jos ilmoitetaan vain yksi lajike, tuote on valmistettava 85-prosenttisesti kyseisestä lajikkeesta. |
| --- | --- | --- |

4.

Sadonkorjuumenetelmä:

Sadonkorjuu sallitaan käsin ja koneellisesti kaikille SAN-viineille. Kun kyseessä on arvoviini, sato on kuitenkin korjattava aina käsin.

Rypäleiden luonnollinen vähimmäissokeripitoisuus ja potentiaalinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Valko-, rosee- ja punaviinit: 9,0 til-% –14,9 Unkarin rypälemehuasteikolla (MM)

Kun kyseessä ovat myöhäisen sadonkorjuun ja valikoidun sadon valkoviinit, kuivuneista rypäleistä valmistetut valkoviinit sekä arvoviinit, rypäleiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 216 g/l ja potentiaalinen alkoholipitoisuus 12,83 prosenttia ja Unkarin rypälemehuasteikolla (MM) 20.

Sadonkorjuupäivää ja lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Sadonkorjuupäivän vahvistaminen:

Viiniyhteisön johtokunta vahvistaa sadonkorjuun alkamispäivän vuosittain viimeistään 20. elokuuta. Jos viinialan tuotteet on tehty rypäleistä, jotka on korjattu ennen viiniyhteisön vahvistamaa sadonkorjuun alkamispäivää, niille ei voida myöntää SAN-nimityksen ”Mór” alkuperätodistusta, eikä niitä saa saattaa markkinoille SAN-nimityksellä ”Mór”. Viiniyhteisöt julkaisevat ilmoituksen sadonkorjuun alkamispäivästä. Poikkeuksellisissa olosuhteissa (esimerkiksi sää tai saastunta) voidaan sallia poikkeaminen edellä mainitusta.

Lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt:

Nimityksen ”Mór” viinituotteissa sallitaan lajikkeen ja sen synonyymien merkitseminen viiniyttämiseen soveltuvien viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevassa kansallisessa lainsäädännössä määritellyllä tavalla kaikissa tuoteluokissa seuraavin rajoituksin ja lisäyksin:

a.

Jos ilmoitetaan vain yksi lajike, tuote on valmistettava 85-prosenttisesti kyseisestä lajikkeesta.

| b. | Jos ilmoitetaan useampi lajike, tuote on valmistettava 100-prosenttisesti kyseisistä lajikkeista. |
| --- | --- |

b.

Jos ilmoitetaan useampi lajike, tuote on valmistettava 100-prosenttisesti kyseisistä lajikkeista.

| c. | Lajiketta ei saa ilmoittaa, jos Mór-nimityksen viinissä on rajoitetusti käytettävä ilmaisu ”Muskotály”. |
| --- | --- |

c.

Lajiketta ei saa ilmoittaa, jos Mór-nimityksen viinissä on rajoitetusti käytettävä ilmaisu ”Muskotály”.

b)   Enimmäistuotokset

Viini – valko-, rosee- ja punaviini

100 hl/ha

Viini – valko-, rosee- ja punaviini

13 600 kg rypäleitä/ha

Viini – Arvoviinit (Prémium)

60 hl/ha

Viini – Arvoviinit (Prémium)

8 500 kg rypäleitä/ha

Viini – Arvoviini – Myöhäisen sadonkorjuun viini, valikoidun sadon viini

45 hl/ha

Viini – Arvoviini – Myöhäisen sadonkorjuun viini, valikoidun sadon viini

8 000 kg rypäleitä/ha

Viini – Arvoviini – Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini, jääviini

20 hl/ha

Viini – Arvoviini – Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini, jääviini

5 000 kg rypäleitä/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinialan tuotteita, joilla on suojattu alkuperänimitys ”Mór”, voidaan valmistaa Fejérin läänin Csákberényn, Csókakőn, Mórin, Pusztavámin, Sörédin ja Zámolyn kuntien viinitilarekisterissä luokkiin I ja II luokiteltujen alueiden (Mórin viininviljelyalue) viinitarhoilta peräisin olevista rypäleistä.

7.   Pääasialliset rypälelajikkeet

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | ezerjó – korponai |
| --- | --- |

ezerjó – korponai

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó – szadocsina

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – kolmreifler

| | generosa |
| --- | --- |

generosa

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Viini (1)

1.   Rajatun alueen kuvaus

a)   Luonnolliset ja kulttuuriset tekijät

Mórin viininviljelyalue on yksi Unkarin pienimmistä perinteisistä viininviljelyalueista. Se sijaitsee Fejérin läänissä Vértesin ja Bakonyn kukkuloiden välisessä Mórin laaksossa Vértesin puolella.

Mórin laakso vaikuttaa viininviljelyalueen mikroilmastoon ja vallitsevaan tuulen suuntaan. Laakso on Bakonyn ja Vértesin kukkuloiden välillä oleva tektoninen repeämä. Nykyiset morfologiset ominaisuudet määräytyivät pintakerrostumien muodostuessa myöhäisen plioseenin ja kvartäärikauden aikana, jolloin muodostui sorapeitteisiä pöytävuoria, pitkiä ja leveitä harjanteita sekä epätasaisia, loivia rinteitä. Vértes on karstinen keskikorkea vuorijono, jossa on horsteja ja hautavajoamia.

Huuhtoutuneen ruskean metsämaan ja ruskomaan alla on enimmäkseen lössiä, johon on sekoittunut kalkkikiveä, ja oligoseenihiekkaa. Dolomiitin ja kalkkikiven päällä on paikka paikoin rendzinaa.

Alueen ilmasto on viinirypäleiden viljelyn kannalta suotuisa, vaikka se on keskimääräistä viileämpi. Talvet ovat leutoja, ja ilmavirtauksia on paljon läpi vuoden. Suurin osa rypäleistä saa auringonvaloa joka päivä kesällä. Vuotuinen keskilämpötila on 10 °C. Valoisuus on keskitasoa, ja sademäärä on 600–650 mm. Suurin osa sateista saadaan kesällä, vähiten helmi- ja maaliskuussa. Vallitseva tuulen suunta on luoteinen. Yleensä on kohtalaisen viileää ja suhteellisen sateista.

b)   Inhimilliset tekijät

Viininviljelyä on todennäköisesti harjoitettu jo Rooman valtakunnan aikaan. Unkarin valtion perustamisen jälkeiset 1000-luvulta peräisin olevat lahjoituskirjat ovat jo selvä osoitus paikallisesta viininviljelystä. Ensimmäinen kirjallinen maininta on keskiajalta, unkarilaisten nykyisen Unkarin alueelle saapumisen (”honfoglalás”) jälkeen. Valtaherra Miklós Csákin testamentissa vuodelta 1231 mainitaan ensimmäisen kerran Vajalin (Mórin) viinitarhat.

Turkin valtakausi merkitsi tuhoisaa aikaa alueen viininviljelylle, sillä turkkilaisten joukkojen vetäytyessä Csókakőn linnasta kyliä poltettiin ja myös viinitarhoja tuhoutui.

Alueen elpymisessä olivat ratkaisevassa asemassa Hochburgien ja myöhemmin Lambergien kutsusta alueelle asettuneet kapusiiniveljeskunnan jäsenet ja saksalaiset uudisasukkaat, sillä he toivat mukanaan uudenaikaisempaa laitteistoa sekä kehittyneempiä viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmiä. Mórin kapusiiniluostari perustettiin vuosina 1694–1696. Munkit pitivät tiivistä yhteyttä Tokajin veljeskuntaan, joka perimätiedon mukaan toimitti heille Ezerjó-lajikkeen versoja viinitarhojen uudelleenistutukseen.

Ezerjó-lajiketta pidetään nykyisin erityisen arvostettuna unkarilaisena tuotteena (hungaricum). Lajikkeesta tuli viininviljelyalueen tärkein rypälelajike, kun 1800-luvulla viinikirvaepidemian jälkeen ryhdyttiin uudelleenistutuksiin. Viininviljelyn ja -valmistuksen elpyminen oli suuressa roolissa, kun Mór sai vuonna 1758 kaupankäynnin oikeudet.

Historialliset tiedot osoittavat, että jalohomeisia rypäleitä korjattiin ensimmäistä kertaa tällä viininviljelyalueella vuonna 1834. Alueen viinejä ryhdyttiin myymään Itävallan markkinoille 1800-luvulla yhä enemmän, sillä ne kestivät hyvin kuljetusta.

Vaikkakin alueen ensimmäinen viiniyhteisö perustettiin Csákberényyn vuonna 1882, itsenäisen Mórin viininviljelyalueen perustamisesta tehtiin hakemus vuonna 1901, ja Mórin viininviljelyalue rekisteröitiin vuonna 1928 annetulla asetuksella.

Toisen maailmansodan päättymisestä aina 1980-luvun loppuun asti Mórin valtiontila tarjosi teknisen taustan viininviljelyyn ja -valmistukseen, tarvittavan varastointikapasiteetin ja suurimman osan viininviljelyalueen kaupan pitämisen mahdollisuuksista. Viininviljelyalue oli 1980-luvun puoliväliin mennessä taas yhtä suuri kuin suurimmillaan edellisten vuosisatojen aikana. Kotimaan markkinoiden lisäksi viiniä myytiin lähinnä Neuvostoliiton markkinoille.

Vuonna 1990 tapahtuneen järjestelmävaihdoksen jälkeen valtiontila lakkautettiin ja sen viininviljelykapasiteetti purettiin. Yksityistäminen palautti viininviljelyalueen kohtalon paikallisten päättäjien, yksittäisten viljelijöiden ja viininvalmistamojen käsiin. Tämä puolestaan muutti merkittävästi viininviljelyn rakennetta. Viininvalmistuksesta on tullut usean perheen ammatti, ja Mórissa ja sen lähiseuduilla toimii monia viininvalmistamoja. Viinialueen viininviljelyala on pienentynyt 685 hehtaariin.

Näiden perheyrityksenä toimivien viininvalmistamojen kehittymisen, vuosisatoja pitkän kokemuksen ja asiantuntemuksen ansiosta nimityksen ”Mór” viinit ovat yhä suositumpia kuluttajien keskuudessa. Tästä ovat osoituksena lukuisat kultamitalit, joita on saatu kansallisissa ja kansainvälisissä viinikilpailuissa, sekä ulkomaan markkinoilla avautuneet myyntimahdollisuudet.

Viini (2)

2.   Viinien kuvaus

Nimityksen ”Mór” viineissä on rikas makujen ja aromeiden kirjo. Viinien alkoholi- ja happopitoisuus on suhteellisen korkea. Viinit ovat miellyttäviä, ja ne ovat yleensä kuivia. Niiden tulisuus, täyteläisyys ja happojen sopusointuisuus takaavat hyvin miellyttävän makunautinnon. Hyvinä satovuosina saadaan erityisesti harmonisia viinejä, joissa on selkeää hapokkuutta ja sopivaa täyteläisyyttä. Oikealla viininvalmistustekniikalla ja kypsytyksellä saadaankin tuotettua erittäin korkealaatuisia viinejä.

Nimityksen ”Mór” viinejä kuvaillaan ammattikirjallisuudessa useimmiten kiinteiksi, voimakkaiksi ja maskuliinisiksi. Alueen viinejä määrittää laatuviineille luonteenomainen tiiviys, täyteläisyys sekä sokeri- ja happopitoisuus. Maaperän korkeasta kalkkipitoisuudesta johtuva hapokkuus tuo viineihin poikkeuksellista maittavuutta. Samaisen hapokkuuden ansiosta arvoviinit säilyvät hyvin. Ne kehittyvät ja paranevat vuosien ajan, kun ne tuotetaan valikoiduista lajikkeista.

Koska ilmavirtaukset Mórin laaksossa ovat runsaita, rypäleille haitallisia sienitauteja on vähän. Viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet ovat sen vuoksi terveitä useimpina satovuosina. Terveistä rypäleistä valmistetut valkoviinit soveltuvat myös hyvin pidempään kypsytykseen ja historiallisten viinien (”muzeális borok”) valmistukseen.

Suotuisissa sääoloissa Ezerjó-lajikkeen rypäletertut kypsyvät kullankeltaisiksi ja maultaan hienostuneiksi. Joinain satovuosina jalohomeisia rypäleitä voidaan käyttää erityislaatuisen prime-viinin (”főbor”) valmistukseen.

3.   Tuotantoalueen, inhimillisten tekijöiden ja tuotteen välinen yhteys

Maantieteellisen ympäristön luonnollisten ja inhimillisten tekijöiden ansiosta Mórin viinialueella on tuotettu vuosisatojen ajan viiniä, joka on saanut mainetta koko Unkarissa.

Paikalliset viljelyolosuhteet ovat hyvät, sillä vuorien ja kukkuloiden lounais- ja eteläpuoleisilla rinteillä vallitsee suotuisa meso- ja mikroilmasto.

Laakson tuulisuus on suuri etu viinirypäleille haitallisten sienitautien torjunnassa. Myös hallanriski pienenee tai jopa katoaa tai hallan esiintymistiheys muuttuu. Suotuisaa on myös sijainti jyrkillä lounaisrinteillä, joilla auringonvaloa saadaan paljon. Nimityksen ”Mór” viinin erityinen luonne johtuu myös maaperän suhteellisen korkeasta kalkkipitoisuudesta.

Alueen viininviljely- ja viininvalmistusperinteet ovat moninaisia, ja niiden vaikutukset ovat edelleen nähtävissä. Viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmät eroavat huomattavasti muiden viininviljelyalueiden menetelmistä. Tämä selittyy ensinnäkin sillä, että alueelle asettuneet saksankieliset uudisasukkaat toivat mukanaan omien kotiseutujensa viljelykäytäntöjä, toiseksi sillä, että kapusiinimunkit ottivat käyttöön uusia viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmiä, ja kolmanneksi sillä, että nämä ominaispiirteet kehittyivät pitkälti paikallisesti, koska alue oli tuohon aikaan muista alueista eristyksissä.

Perinteisissä viinitarhoissa käytetään edelleen viininviljelyalueelle luonteenomaista tukikepein tuettua Goblet-leikkausta, jossa kaikki versot leikataan kokonaan pois ja jonka tarkoituksena on tuoda rypäletertut lähemmäs auringon lämmittämää maanpintaa, mikä takaa hyvän kypsymisen ja paremman laadun. Mórin viininviljelijät käyttävät edelleen tätä viljelytapaa: kaikki viininviljelyalueen viljelijät suosivat edelleen matalia leikkuutapoja.

Lisäksi silmujen huolellinen poisto auttaa viljelemään ilmavasti ehjiä ja terveitä rypäleitä, jotka muodostavat hedelmäisten Mórin viinien tuotannon selkärangan.

Tällä tavoin tuotettu raaka-aine soveltuu erittäin hyvin pidempään kypsytykseen, esimerkiksi arvoviineihin, joita viininviljelyalueella valmistetaan perinteisesti isoissa tynnyreissä. Tämä johtuu siitä, että pienemmän pinta-alan ansiosta kypsytys puutynnyreissä voi jatkua pidempään.

Ezerjó oli vallitseva lajike ja viininviljelyalueen tavaramerkki aina 1950-luvulle asti, jonka jälkeen se on saanut rinnalleen useita lähinnä valkoisia rypälelajikkeita. Näitä ovat muun muassa Zöld veltelíni, Rizlingszilváni, Rajnai rizling, Chardonnay, Leányka, Királyleányka, Sauvignon, Szürkebarát ja Tramini. Lisäksi viljellään joitakin tummia rypälelajikkeita pienimuotoisemmin. Viininviljelyalueen tärkein lajike on edelleen Ezerjó, jota viljellään lähes kolmanneksella pinta-alasta.

Näin ollen Mórin viiniksi mielletään edelleen laajalti ”Móri Ezerjó”. Tässä viinissä kohtaavat hyvä tuotantopaikka ja erinomainen lajike. Kyseistä lajiketta viljellään monin paikoin Unkarissa, mutta sen todellinen koti löytyy Vértesin rinteiltä.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkintöjä koskevat säännöt (1)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

| a) | Ilmaisua ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) ja sen unkarinkielisten adjektiivijohdannaisten eri muotoja voidaan käyttää etiketissä, samoin kuin kaikkia kyseisen ilmaisun muotoiluja millä tahansa Euroopan unionin virallisella kielellä. |
| --- | --- |

a)

Ilmaisua ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) ja sen unkarinkielisten adjektiivijohdannaisten eri muotoja voidaan käyttää etiketissä, samoin kuin kaikkia kyseisen ilmaisun muotoiluja millä tahansa Euroopan unionin virallisella kielellä.

| b) | Suojatulla alkuperänimityksellä ”Mór” varustetun viinin etiketissä ilmaisu ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) voidaan korvata ilmaisulla ”védett eredetű bor” (viini, jolla on suojattu alkuperä). |
| --- | --- |

b)

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Mór” varustetun viinin etiketissä ilmaisu ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) voidaan korvata ilmaisulla ”védett eredetű bor” (viini, jolla on suojattu alkuperä).

| c) | Suojattu alkuperänimitys ”Mór” voidaan korvata ilmaisulla ”Móri” tai ”Móri borvidék” (Mórin viininviljelyalue). Edellä VIII luvun 1.1.2 kohdassa mainittujen kuntien nimistä voidaan käyttää muotoa, jossa on loppuliite ”-i”. |
| --- | --- |

c)

Suojattu alkuperänimitys ”Mór” voidaan korvata ilmaisulla ”Móri” tai ”Móri borvidék” (Mórin viininviljelyalue). Edellä VIII luvun 1.1.2 kohdassa mainittujen kuntien nimistä voidaan käyttää muotoa, jossa on loppuliite ”-i”.

| d) | Satovuoden ilmoittaminen on pakollista kaikille primööri-viineille tai uusille viineille. |
| --- | --- |

d)

Satovuoden ilmoittaminen on pakollista kaikille primööri-viineille tai uusille viineille.

| e) | Jos satovuosi ilmoitetaan, viinistä 85 prosenttia on oltava kyseisen satovuoden viiniä. Poikkeuksena ovat primööri-viinit ja uudet viinit sekä uuden istutuksen ensimmäiset viinit (”virgin vintage”) ja ensimmäisen sadon viinit (”első szüret”), joista 100 prosenttia on oltava kyseisen satovuoden viiniä. |
| --- | --- |

e)

Jos satovuosi ilmoitetaan, viinistä 85 prosenttia on oltava kyseisen satovuoden viiniä. Poikkeuksena ovat primööri-viinit ja uudet viinit sekä uuden istutuksen ensimmäiset viinit (”virgin vintage”) ja ensimmäisen sadon viinit (”első szüret”), joista 100 prosenttia on oltava kyseisen satovuoden viiniä.

| f) | Kaikissa Mórin viineissä voi olla maininta ”termelői palackozás” (pullotettu tuotantopaikalla) ja ”pinceszövetkezetben palackozva” (pullotettu osuustoiminnallisessa viininvalmistamossa). |
| --- | --- |

f)

Kaikissa Mórin viineissä voi olla maininta ”termelői palackozás” (pullotettu tuotantopaikalla) ja ”pinceszövetkezetben palackozva” (pullotettu osuustoiminnallisessa viininvalmistamossa).

| g) | Ilmaisu ”rosé” voidaan korvata ilmaisulla ”rosé” ja ilmaisu ”küvé” voidaan korvata ilmaisulla ”cuvée”. |
| --- | --- |

g)

Ilmaisu ”rosé” voidaan korvata ilmaisulla ”rosé” ja ilmaisu ”küvé” voidaan korvata ilmaisulla ”cuvée”.

Merkintöjä koskevat säännöt (2)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

| h) | Küvé- tai cuvée-viini voi tarkoittaa viiniä, joka on valmistettu useiden rypälelajikkeiden sekoituksesta. Cuvéessä käytettyjen rypälelajikkeiden nimet voidaan ilmoittaa etiketissä niiden osuuden mukaan alenevassa järjestyksessä. Jos lajikkeiden nimet ilmoitetaan, on ilmoitettava kaikki cuvéessä käytettyjen lajikkeiden nimet. |
| --- | --- |

h)

Küvé- tai cuvée-viini voi tarkoittaa viiniä, joka on valmistettu useiden rypälelajikkeiden sekoituksesta. Cuvéessä käytettyjen rypälelajikkeiden nimet voidaan ilmoittaa etiketissä niiden osuuden mukaan alenevassa järjestyksessä. Jos lajikkeiden nimet ilmoitetaan, on ilmoitettava kaikki cuvéessä käytettyjen lajikkeiden nimet.

| i) | Ilmaisua ”öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini) voidaan käyttää, jos vähintään 85 prosenttia tietystä viinistä on peräisin yli 40-vuotiailta viinitarhoilta. |
| --- | --- |

i)

Ilmaisua ”öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini) voidaan käyttää, jos vähintään 85 prosenttia tietystä viinistä on peräisin yli 40-vuotiailta viinitarhoilta.

| j) | Ilmaisua ”birtokbor” (tilan oma viini) voidaan käyttää Mórin viinissä, jos 100 prosenttia viinin raaka-aineena käytetyistä rypäleistä on peräisin asianomaisen viininvalmistamon viljelyalalta. Perheyrityksissä ilmaisua ”birtokbor” voidaan käyttää myös viinistä, joka on peräisin suoraan sukulaisten viljelemiltä viininviljelyaloilta. |
| --- | --- |

j)

Ilmaisua ”birtokbor” (tilan oma viini) voidaan käyttää Mórin viinissä, jos 100 prosenttia viinin raaka-aineena käytetyistä rypäleistä on peräisin asianomaisen viininvalmistamon viljelyalalta. Perheyrityksissä ilmaisua ”birtokbor” voidaan käyttää myös viinistä, joka on peräisin suoraan sukulaisten viljelemiltä viininviljelyaloilta.

| k) | Ilmaisuja ”késői szüretelésű bor” (myöhäisen sadonkorjuun viini), ”válogatott szüretelésű bor” (valikoidun sadon viini), ”főbor” (prime-viini), ”jégbor” (jääviini) ja ”töppedt szőlőből készült bor” (kuivuneista rypäleistä valmistettu viini) voidaan käyttää vain arvoviineistä. |
| --- | --- |

k)

Ilmaisuja ”késői szüretelésű bor” (myöhäisen sadonkorjuun viini), ”válogatott szüretelésű bor” (valikoidun sadon viini), ”főbor” (prime-viini), ”jégbor” (jääviini) ja ”töppedt szőlőből készült bor” (kuivuneista rypäleistä valmistettu viini) voidaan käyttää vain arvoviineistä.

Muut ilmaisut, joiden käyttöä on rajoitettu:

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

| — | ”Muzeális bor” (historiallinen viini): valkoviini, arvoviini |
| --- | --- |

—

”Muzeális bor” (historiallinen viini): valkoviini, arvoviini

| — | ”Birtokbor” (tilan oma viini): kaikki viinit |
| --- | --- |

—

”Birtokbor” (tilan oma viini): kaikki viinit

| — | ”Öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini): kaikki viinit |
| --- | --- |

—

”Öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini): kaikki viinit

| — | ”Virgin vintage” (uuden istutuksen ensimmäinen viini) tai ”első szüret” (ensimmäinen sato): kaikki viinit |
| --- | --- |

—

”Virgin vintage” (uuden istutuksen ensimmäinen viini) tai ”első szüret” (ensimmäinen sato): kaikki viinit

| — | Muskotály (muskat): valkoviini |
| --- | --- |

—

Muskotály (muskat): valkoviini

| — | ”Cuvée” tai ”küvé”: kaikki viinit |
| --- | --- |

—

”Cuvée” tai ”küvé”: kaikki viinit

| — | ”Szűretlen” (suodattamaton): punaviini |
| --- | --- |

—

”Szűretlen” (suodattamaton): punaviini

| — | ”Primőr” (primööri-viini) tai ”újbor” (uusi viini): valko-, rosee- ja punaviini |
| --- | --- |

—

”Primőr” (primööri-viini) tai ”újbor” (uusi viini): valko-, rosee- ja punaviini

| — | ”Barrique”: valko- ja punaviini, arvoviini |
| --- | --- |

—

”Barrique”: valko- ja punaviini, arvoviini

Pienemmät maantieteelliset yksiköt, jota voidaan mainita suojatun alkuperänimityksen ”Mór” lisäksi

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Seuraavat kunnat:

| — | Fejérin lääni: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd ja Zámoly |
| --- | --- |

—

Fejérin lääni: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd ja Zámoly

Jos nimityksen ”Mór” viineissä mainitaan kunnan nimi, rypäleistä vähintään 85 prosenttia on oltava peräisin viinitilarekisterissä luokkiin I ja II luokitelluilta kyseisessä kunnassa olevilta viinitarhoilta ja enintään 15 prosenttia valmistuksessa käytetyistä rypäleistä saa olla peräisin muilta rajatun tuotantoalueen ”Mór” alueilta.

Tarjontamuotoa koskevat säännöt

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Arvoviiniä saa pitää kaupan ainoastaan lasipulloissa.

Tätä sääntöä ei sovelleta tuottajan tuotantoalueen sisällä omalla kellarillaan itse tuottamiin viineihin, jotka on tarkoitettu paikalla nautittaviksi.

Arvoviiniä saa pitää kaupan vasta satovuotta seuraavasta viinivuodesta alkaen.

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (1)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen ”Mór” viiniä voidaan historiallisista syistä tuottaa IV luvussa lueteltujen kuntien lisäksi seuraavissa lääneissä ja kaupungeissa:

| — | Fejérin lääni:
  Seuraavat kunnat: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál ja Velence |
| --- | --- |

—

Fejérin lääni:

Seuraavat kunnat: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál ja Velence

| — | Bács-Kiskunin lääni:
  Seuraavat kunnat: Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú„ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút ja Zsana |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskunin lääni:

Seuraavat kunnat: Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú„ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút ja Zsana

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (2)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

| — | Komárom-Esztergomin lääni:
  Seuraavat kunnat: Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely ja Vértesszőlős |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergomin lääni:

Seuraavat kunnat: Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely ja Vértesszőlős

| — | Pestin lääni:
  Seuraavat kunnat: Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres ja Veresegyház |
| --- | --- |

—

Pestin lääni:

Seuraavat kunnat: Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres ja Veresegyház

| — | Somogyn lääni:
  Seuraavat kunnat: Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós ja Ordacsehi |
| --- | --- |

—

Somogyn lääni:

Seuraavat kunnat: Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós ja Ordacsehi

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (3)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

| — | Tolnan lääni:
  Seuraavat kunnat: Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod ja Zomba |
| --- | --- |

—

Tolnan lääni:

Seuraavat kunnat: Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod ja Zomba

| — | Veszprémin lääni:
  Seuraavat kunnat: Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp ja Zánka |
| --- | --- |

—

Veszprémin lääni:

Seuraavat kunnat: Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp ja Zánka

Arvoviinit ovat poikkeus edellä mainitusta säännöstä, ja niitä voidaan valmistaa ainoastaan IV luvussa luetelluissa kunnissa.

Linkki eritelmään

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/33

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2020/C 196/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

”RIBEIRO”

PDO-ES-A1123-AM03

Hakemuksen jättöpäivä: 17.8.2017

1.   Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2.   Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1   Uuden rypäletuoteluokan lisääminen (laatukuohuviini)

Kuvaus ja perustelut

Seuraava viiniluokka on lisätty uutena: laatukuohuviini (asetus (EU) N:o 1308/2013, liite VII, II osa, luokka 5).

Tämän muutoksen myötä eritelmän kohtaa 2 ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 2.3 on tarpeen muuttaa. Lisäksi muutos vaikuttaa epäsuorasti eritelmän kohtiin 3, 7 ja 8.b.2. Yhtenäisen asiakirjan osalta muutos vaikuttaa seuraaviin kohtiin: 4 (Viinien kuvaus), 5.a (Erityiset viininvalmistusmenetelmät), 8 (Yhteys) ja 9 (Merkintöjä koskevat lisämääräykset).

Kyseiset viinit on valmistettava perinteisellä menetelmällä ja yksinomaan määritetyistä valkoisista tai punaisista rypälelajikkeista, jotka ovat kotoperäisiä ja antavat viinille yksilöllisemmän luonteen.

Muutoksen perusteena on se, että kyseisiä viinejä on perinteisesti valmistettu alueella, ja lisäksi alueella tänä päivänä valmistettavat kuohuviinit ovat korkealaatuisia. Kuohuviinien valmistus Ribeirossa alkoi 1920-luvulla, ja useat valmistajat jatkoivat perinnettä aina 1900-luvun loppuun asti. Ajan kuluessa kuohuviinien valmistus hiipui merkittävästi: niitä valmistettiin vain rajallisesti ja satunnaisesti, pääasiassa harvinaisen luonteensa vuoksi ja lahjoiksi tai kunnioituksen osoittamiseksi merkittäville vieraille. Viime vuosina valmistus on kuitenkin elpynyt jälleen. Tähän ovat vaikuttaneet aiemmat myönteiset kokemukset ja yhä vaateliaammat kuluttajat, jotka etsivät uusia kokemuksia ja ovat valmiita maksamaan erityislaatuisesta – ja suhteellisen hintavasta – tuotteesta. Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että kyseisen alkuperänimityksen valmistukseen käytettävistä pääasiallisista rypälelajikkeista syntyy kuohuviinien perinteistä menetelmää käyttäen korkealaatuisia viinejä.

2.2   Viinien kuvauksia koskeva muutos

Kuvaus ja perustelut

Luokan 1 (Viini) osalta uusi eritelmä sisältää muutoksia, jotka perustuvat valmistuksessa käytettäviin rypälelajikkeisiin. Termiä ”Castes” käytetään sellaisten valko- ja punaviinien yhteydessä, jotka on valmistettu yksinomaan tietyistä pääasiallisiksi rypälelajikkeiksi luokitelluista rypäleistä. Kaikki nämä lajikkeet ovat kotoperäisiä, ja ne ovat sopeutuneet erinomaisesti alueen luonnonolosuhteisiin. Näitä lajikkeita ovat Caiño tinto, Caiño bravo, Caiño longo, Ferrón, Sousón, Mencía, Brancellao, Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caiño blanco, Loureira ja Albariño. Termiä ”Barrica” puolestaan käytetään puutynnyreissä kypsytettyjen puna- ja valkoviinien yksilöimiseksi markkinoilla.

Tämän myötä myös viinien kuvauksia on muutettava sekä analyyttisten että aistinvaraisten ominaispiirteiden osalta sisällyttämällä kuvauksiin ominaisuudet, jotka erottavat edellä mainituilla termeillä merkityt viinit muista viineistä.

Näin ollen muutos vaikuttaa pääasiassa eritelmän kohtaan 2 ja yhtenäisen asiakirjan kohtaan 2.4 (Viinien kuvaus). Muutos vaikuttaa epäsuorasti myös eritelmän kohtiin 3, 7 ja 8.b.2 sekä yhtenäisen asiakirjan kohtiin 5.a (Erityiset viininvalmistusmenetelmät) ja 9 (Merkintöjä koskevat lisämääräykset).

Muutos on perusteltu, koska on tarpeen antaa kuluttajille tietoa, jonka avulla he pystyvät tekemään parempia ostopäätöksiä. Nämä tiedot auttavat heitä tunnistamaan viinit, joilla on erityislaatuisia ominaisuuksia joko siksi, että ne on valmistettu alueelle parhaiten sopeutuneista rypälelajikkeista, kuten Ribeiro Castes -viinit, tai siksi, että ne on kypsytetty puutynnyreissä, kuten Ribeiro Barrica -viinit.

Lisäksi aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaukseen on tehty pieni muutos, jotta vältetään mielihyvään liittyviä määritteitä ja suositaan sen sijaan objektiivisempia kuvauksia. Tämä koskee myös Ribeiro Tostado ‐merkittyjen viinien sekä muiden kuin Castes- tai Barrica-merkittyjen valko- ja punaviinien analyyttisiä parametreja. Vähimmäisalkoholipitoisuutta (kokonaisalkoholipitoisuutta ja todellista alkoholipitoisuutta) on nostettu sekä valko- että punaviinien osalta. Enimmäishappopitoisuutta on nostettu valkoviinien osalta, ja vähimmäishappopitoisuutta on laskettu punaviinien osalta. Ribeiro Tostadon osalta luonnollista kokonaisalkoholipitoisuutta sekä kokonaissokeripitoisuuden vähimmäisarvoa on nostettu.

Edellisessä kappaleessa mainitut muutokset koskevat ainoastaan eritelmän kohtaa 2 sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaa 4 (Viinien kuvaus). Viinien maistelun ja analyyttisten tutkimusten avulla saadut tiedot viime vuosilta osoittavat, että muutokset ovat perusteltuja.

2.3   Viininvalmistusmenetelmiä (viljelymenetelmiä) koskevat muutokset: istutustiheys

Kuvaus ja perustelut

Muutoksia on tehty eritelmän kohtaan 3.a sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaan 5.a (Viljelymenetelmät).

Vähimmäisistutustiheydeksi on määritetty 3 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Tämä korvaa nykyisen eritelmän säännöksen, jossa enimmäisistutustiheydeksi on määritetty 7 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Muutos johtuu kyseisellä viininviljelyalueella vallitsevasta tiheästi istutettujen viinitarhojen perinteestä. Edellä mainittu enimmäisraja, enintään 7 000 köynnöstä hehtaaria kohden, vahvistettiin vuonna 1976 annetuissa asetuksissa. Aiemmat, vuonna 1957 annetut asetukset eivät kuitenkaan sisältäneet tätä enimmäisrajaa. Enimmäisrajaa muutettiin vuonna 1976, koska tuolloin katsottiin, että enimmäisrajan määrittäminen parantaisi viinin laatua sekä helpottaisi viinitarhojen automatisointia.

Nykyään tiedetään, että seuraamalla viinintuotantomääriä asianmukaisesti voidaan tuottaa korkealaatuisia viinejä, vaikka istutustiheys olisi yli 7 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Uudessa eritelmässä hehtaarikohtaista viinituotosta on laskettu merkittävästi, eli tämä muutos ei johda viinin laadun heikkenemiseen.

2.4   Viininvalmistusmenetelmiä (viljelymenetelmiä) koskevat muutokset: leikkaus- ja kasvatusmenetelmiä koskevat yksityiskohtaisemmat säännöt

Kuvaus ja perustelut

Muutoksia on tehty eritelmän kohtaan 3.a sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaan 5.a (Viljelymenetelmät).

Sallitut leikkaus- ja kasvatusmenetelmät kuvaillaan yksityiskohtaisemmin. Tarkemmin sanottuna sallittuja leikkaustapoja ovat Cordon-, Gobelet- ja Guyot-leikkaus. Kasvatusmenetelmiksi sallitaan säleikköjen tai tukisalkojen käyttö. Nykyinen sanamuoto määrittää ainoastaan, että leikkaus toteutetaan kannus- ja juoksijaleikkauksena tai jättämällä riittävä määrä kannuksia ja että köynnökset kasvatetaan käyttäen tukilankoja tai salkoja.

Muutos on tarpeen, koska eritelmän nykyinen sanamuoto on monitulkintainen ja epätarkka ja se voisi johtaa hyvin erilaisiin leikkaustapoihin. Tarkoituksena on sisällyttää tekstiin vain todellisuudessa käytössä olevat leikkaustavat, joista osa on ollut käytössä useiden vuosien ajan ja osa on otettu käyttöön hiljattain.

Myös Cordon-leikkaus sallitaan, vaikka se ei kuulu perinteisiin leikkaustapoihin Ribeiro-alkuperänimityksen tapauksessa. Tämä leikkaustapa sallitaan useista syistä: se on muun muassa helppo toteuttaa käytännössä, siinä versot ja lehdet asettuvat rypäleiden kannalta suotuisasti, se mahdollistaa satotuottojen seuraamisen, ja lisäksi sen avulla saadaan korkealaatuisia rypäleitä. Näistä syistä on päätetty sallia tämä leikkaustapa kyseisen alkuperänimityksen tapauksessa.

Gobelet-leikkaustapa on vanhin Ribeiron alueella tunnetuista, ja sitä käytetään edelleen muutamilla viinitarhoilla. Tässä leikkaustavassa köynnökseen jätetään sopiva määrä kannuksia sekä muutamia oksia. Nuoremmissa köynnöksissä oksat ja runko tuetaan salkoihin. Kun viinitarhoilla otettiin ensimmäisen kerran käyttöön tukilangat kasvatustapana, alettiin käyttää myös Guyot-leikkausta. Tämä mainitaan nyt erikseen uudessa eritelmässä.

2.5   Viininvalmistusmenetelmiä koskevat muutokset: enimmäistuotokset

Kuvaus ja perustelut

Uuttamisen tuotosta viinin ja kuohuviinin valmistuksen osalta on nostettu nykyisestä 70 litrasta 74 litraan 100:aa rypälekilogrammaa kohden (72 litraan Ribeiro Castes-, Ribeiro Barrica- sekä Ribeiro Espumoso -viinien osalta). Sen sijaan hehtaarikohtaista rypäletuotosta on laskettu nykyisestä 30 000 kilogrammasta 13 000 kilogrammaan hehtaaria kohden niiden rypäleiden osalta, joita käytetään Ribeiro Castes-, Ribeiro Barrica- ja Ribeiro Espumoso -valkoviinien valmistukseen. Näihin viinityyppeihin kuuluvien punaviinien valmistukseen käytettävien rypäleiden osalta tuotos on nyt 12 000 kilogrammaa hehtaaria kohden. Muiden viinien osalta rypäletuotokseksi on määritetty 19 000 kilogrammaa hehtaaria kohden. Ribeiro Tostadon osalta rypäletuotos pysyy samana (12 000 kilogrammaa hehtaaria kohden).

Näiden muutosten yhteisvaikutuksena hehtaarikohtainen viinituotanto vähenee merkittävästi, nykyisestä 210 hehtolitrasta 86,4–140,6 hehtolitraan hehtaaria kohden viinityypistä riippuen. Ribeiro Tostado -tyypin osalta uuttamisen tuotos pysyy samana (40 litraa 100:aa kerättyä rypälekilogrammaa kohden).

Nämä muutokset koskevat eritelmän kohtia 3.b, 5 ja 8.b.1 sekä yhtenäisen asiakirjan kohtia 5.a (Erityiset viininvalmistusmenetelmät) ja 5.b (Enimmäistuotokset).

Uuttamisen tuotoksen kasvu johtuu siitä, tuotannossa käytetyn nykyaikaisen teknologian ansiosta uuttamisen tuotoksia on mahdollista kasvattaa ilman, että viinin laatu heikkenee.

Nykyisessä eritelmässä hehtaarikohtainen rypäletuotos on 30 000 kilogrammaa. Tämä tuotos on vahvistettu kyseistä alkuperänimitystä koskevissa, vuonna 1976 annetuissa asetuksissa, mutta tällainen suuri tuotos on peräisin eri aikakaudelta ja se edustaa erilaista, vanhentunutta lähestymistapaa viininviljelyyn. Tänä päivänä laatuun kiinnitetään enemmän huomiota kuin määrään. Tuotosten merkittävällä pienentämisellä pyritäänkin parantamaan raaka-aineiden ja näin ollen myös kyseisellä alkuperänimityksellä suojattujen viinien laatua.

2.6   Viininvalmistusmenetelmiä koskevat muutokset: erityisten viininvalmistusmenetelmien määrittely kuohuviinien sekä Ribeiro Castes-, Ribeiro Barrica- ja Ribeiro Tostado -viinien osalta

Kuvaus ja perustelut

Eritelmän kohtia 3.b, 3.c ja 3.d sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaa 5.a (Erityiset viininvalmistusmenetelmät) on muutettu.

Viinituotteisiin on lisätty uusi luokka, Ribeiro-kuohuviini, ja luokkaan 1 on lisätty uusia viinityyppejä: Ribeiro Castes ja Ribeiro Barrica. Näin ollen on tarpeen määritellä näiden viinien valmistusta koskevat erityiset vaatimukset. Lisäksi on tarkennettu, että Ribeiro Tostado -viinit ovat valko- tai punaviinejä ja että ne valmistetaan yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista.

Ribeiro Castes -viinit on valmistettava yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista. Ribeiro Barrica -viinit ovat puna- tai valkoviinejä, joita on säilytetty enintään 600 litran vetoisissa tynnyreissä missä tahansa valmistusvaiheessa ja jotka on niin ikään valmistettu yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista.

Myös kuohuviinit on valmistettava yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista perinteisellä menetelmällä, ja ne voivat olla makeusasteeltaan kuivia (Brut) tai erittäin kuivia (Brut Nature, ei lisättyä sokeria).

Muutokset on tehty siksi, että on tarpeen määrittää erityiset objektiiviset vaatimukset näitä markkinoilla eri tavalla merkittäviä viinejä varten. Kaikkien näiden viinien yhteinen peruspiirre on se, että ne valmistetaan yksinomaan pääasiallisiksi rypälelajikkeiksi määritellyistä rypäleistä. Kaikki nämä lajikkeet ovat alueella perinteisesti viljeltyjä lajikkeita. Niistä valmistettavat viinit ilmentävät parhaalla mahdollisella tavalla Ribeiro-viinien ainutlaatuisia ominaisuuksia.

2.7   Viininvalmistusmenetelmiä koskevat muutokset: rypälemehun vähimmäissokeripitoisuuden nostaminen tostados-tyypin osalta

Kuvaus ja perustelut

Eritelmän kohtaa 3.d sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaa 5.a (Erityiset viininvalmistusmenetelmät) on muutettu.

Viime vuosina saadut kokemukset sekä Ribeiro Tostadon valmistuksesta saadut tulokset viittaavat siihen, että kuivatuista rypäleistä saatavan rypälemehun vähimmäissokeripitoisuuden nostaminen nykyisestä 300 grammasta 350 grammaan litraa kohden olisi hyödyllistä.

2.8   Rypäleiden luokittelu pääasiallisiksi lajikkeiksi ja lisälajikkeiksi

Kuvaus ja perustelut

Eritelmän kohtaa 6 sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaa 7 on muutettu.

Kyseessä on eräs eritelmään tehtävien muutosten keskeisistä uusista seikoista. Tällä muutoksella luodaan kaksi erillistä ryhmää niitä rypälelajikkeita varten, joita voidaan käyttää ”Ribeiro”-alkuperänimityksellä merkittävien viinien valmistukseen. Lajikkeet luokitellaan jatkossa pääasiallisiin rypälelajikkeisiin ja lisälajikkeisiin. Jaottelu perustuu pääasiassa laatuominaisuuksiin, joita kustakin lajikkeesta siirtyy tämän alkuperänimityksen viineihin. Näitä laatuominaisuuksia arvioidaan kahden pääkriteerin perusteella: arvioinnissa tarkastellaan toisaalta puhtaasti teknistä laatua ja toisaalta kyseisten rypälelajikkeiden edellytyksiä lisätä tuotteen monivivahteisuutta. Pääasialliset lajikkeet ovat kotoperäisiä, ja ne ovat aina Galician itsehallintoalueen laatimassa rypäleluokituksessa suositeltuja lajikkeita. Luokittelu olisi seuraavanlainen:

| — | Päälajikkeet:
  Punaiset lajikkeet: Caíño tinto, Caíño bravo, Caíño longo, Ferrón, Sousón, Mencía ja Brancellao
  Valkoiset lajikkeet: Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caíño blanco, Loureira ja Albariño. |
| --- | --- |

—

Päälajikkeet:

Punaiset lajikkeet: Caíño tinto, Caíño bravo, Caíño longo, Ferrón, Sousón, Mencía ja Brancellao

Valkoiset lajikkeet: Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caíño blanco, Loureira ja Albariño.

| — | Lisälajikkeet:
  Punaiset lajikkeet: Garnacha tintorera ja Tempranillo White sekä valkoiset lajikkeet: Palomino ja Albillo.
  Castes-tyyppiset viinit ja sellaiset viinit, joiden yhteydessä mainitaan ”Barrica”, on valmistettava yksinomaan pääasiallisista lajikkeista, kuten myös laatukuohuviinit ja luonnostaan makeat viinit (Tostado). |
| --- | --- |

—

Lisälajikkeet:

Punaiset lajikkeet: Garnacha tintorera ja Tempranillo White sekä valkoiset lajikkeet: Palomino ja Albillo.

Castes-tyyppiset viinit ja sellaiset viinit, joiden yhteydessä mainitaan ”Barrica”, on valmistettava yksinomaan pääasiallisista lajikkeista, kuten myös laatukuohuviinit ja luonnostaan makeat viinit (Tostado).

2.9   Lajikkeiden lisääminen ja poistaminen

Kuvaus ja perustelut

Eritelmän kohtaa 6 sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaa 7 on muutettu.

Valkoiset lajikkeet Lado ja Caíño blanco ehdotetaan lisättäviksi pääasiallisten lajikkeiden luetteloon, ja valkoinen lajike Macabeo ehdotetaan poistettavaksi.

Näiden muutosten perustelut on selitetty seuraavassa.

| — | Lado (lisätty)
  Galician itsehallintoalue suosittelee Lado-lajiketta Espanjan lainsäädännön mukaisesti. Se on kotoperäinen lajike sillä maantieteellisellä alueella, joka käsittää myös ”Ribeiro”-alkuperänimityksen kattaman alueen. Kyseisen lajikkeen käyttö on lisääntymässä selvästi, ja kaikista tuotantoalueista sen käyttö on yleisintä juuri tällä alueella. Lajike on sopeutunut täydellisesti alueen paikallisiin maatalous- ja ilmasto-olosuhteisiin sekä alueen perinteisiin viljelymenetelmiin. Se parantaa alueella valmistettavien viinien laatua ja lisää niiden luonteen monivivahteisuutta, minkä vuoksi sen käytön hyväksyminen oli erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

—

Lado (lisätty)

Galician itsehallintoalue suosittelee Lado-lajiketta Espanjan lainsäädännön mukaisesti. Se on kotoperäinen lajike sillä maantieteellisellä alueella, joka käsittää myös ”Ribeiro”-alkuperänimityksen kattaman alueen. Kyseisen lajikkeen käyttö on lisääntymässä selvästi, ja kaikista tuotantoalueista sen käyttö on yleisintä juuri tällä alueella. Lajike on sopeutunut täydellisesti alueen paikallisiin maatalous- ja ilmasto-olosuhteisiin sekä alueen perinteisiin viljelymenetelmiin. Se parantaa alueella valmistettavien viinien laatua ja lisää niiden luonteen monivivahteisuutta, minkä vuoksi sen käytön hyväksyminen oli erittäin tärkeää.

| — | Caíño blanco (lisätty)
  Galician itsehallintoalue suosittelee myös tätä lajiketta Espanjan lainsäädännön mukaisesti. Lajiketta on alettu käyttää Ribeiron alueella hiljalleen useiden vuosikymmenten mittaan; sen käyttö on omaksuttu pääasiassa Rías Baixas -alkuperänimityksen kattaman alueen rajalla sijaitsevilta alueilta, missä sen käyttö on jo sallittu asetuksissa. Aluksi Caíño blanco -lajikkeen vaikutus oli melko vähäinen, kuten oli myös lajikkeen kysyntä viininviljelijöiden ja tuottajien keskuudessa. Siksi tähän mennessä ei ole katsottu tarpeelliseksi sisällyttää tätä lajiketta kyseistä alkuperänimitystä koskeviin asetuksiin. Lajike on kuitenkin sopeutunut hyvin alueen paikallisiin maatalous- ja ilmasto-olosuhteisiin sekä alueen perinteisiin viljelymenetelmiin. Tämän vuoksi sekä siitä syystä, että lajikkeella on myönteinen vaikutus siitä valmistettujen viinien laatuun, alalla alettiin hiljalleen vaatia lajikkeen lisäämistä asetuksiin, jotta sitä voitaisiin käyttää ”Ribeiro”-alkuperänimityksellä suojattujen viinien valmistukseen. |
| --- | --- |

—

Caíño blanco (lisätty)

Galician itsehallintoalue suosittelee myös tätä lajiketta Espanjan lainsäädännön mukaisesti. Lajiketta on alettu käyttää Ribeiron alueella hiljalleen useiden vuosikymmenten mittaan; sen käyttö on omaksuttu pääasiassa Rías Baixas -alkuperänimityksen kattaman alueen rajalla sijaitsevilta alueilta, missä sen käyttö on jo sallittu asetuksissa. Aluksi Caíño blanco -lajikkeen vaikutus oli melko vähäinen, kuten oli myös lajikkeen kysyntä viininviljelijöiden ja tuottajien keskuudessa. Siksi tähän mennessä ei ole katsottu tarpeelliseksi sisällyttää tätä lajiketta kyseistä alkuperänimitystä koskeviin asetuksiin. Lajike on kuitenkin sopeutunut hyvin alueen paikallisiin maatalous- ja ilmasto-olosuhteisiin sekä alueen perinteisiin viljelymenetelmiin. Tämän vuoksi sekä siitä syystä, että lajikkeella on myönteinen vaikutus siitä valmistettujen viinien laatuun, alalla alettiin hiljalleen vaatia lajikkeen lisäämistä asetuksiin, jotta sitä voitaisiin käyttää ”Ribeiro”-alkuperänimityksellä suojattujen viinien valmistukseen.

| — | Macabeo (poistettu)
  Macabeo-lajike on sisältynyt ”Ribeiro”-alkuperänimitystä koskeviin asetuksiin aina vuonna 1957 annetusta ensimmäisestä versiosta lähtien. Nykyään on kuitenkin selvää, että Macabeo ei ole alueelle tyypillinen tai valmistuksessa tyypillisesti käytettävä lajike eikä se paranna kyseisellä alkuperänimityksellä suojattujen viinien laatua tai luonnetta. Siksi ehdotetaan tämän lajikkeen poistamista ”Ribeiro”-alkuperänimityksellä suojattujen viinien valmistukseen käytettävien lajikkeiden joukosta. |
| --- | --- |

—

Macabeo (poistettu)

Macabeo-lajike on sisältynyt ”Ribeiro”-alkuperänimitystä koskeviin asetuksiin aina vuonna 1957 annetusta ensimmäisestä versiosta lähtien. Nykyään on kuitenkin selvää, että Macabeo ei ole alueelle tyypillinen tai valmistuksessa tyypillisesti käytettävä lajike eikä se paranna kyseisellä alkuperänimityksellä suojattujen viinien laatua tai luonnetta. Siksi ehdotetaan tämän lajikkeen poistamista ”Ribeiro”-alkuperänimityksellä suojattujen viinien valmistukseen käytettävien lajikkeiden joukosta.

2.10   Uudet toimenpiteet valvonnan parantamiseksi

Kuvaus ja perustelut

Eritelmän kohtaa 8.b.3 on muutettu. Tämä ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Rekisteröityjen tilojen on oltava erillisiä, eivätkä ne saa olla välittömästi yhteydessä rekisteröimättömiin tiloihin, vaan näiden tilojen välisen liikenteen on tapahduttava aina yleisiä teitä pitkin. Lisäksi kaikki toimitukset ja lähtevät viinitoimitukset on ilmoitettava kuukausittain.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Ribeiro

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

| 15. | Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini |
| --- | --- |

15.

Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Ribeiro Castes ja Ribeiro (valkoinen)

Viinin ulkonäkö

Läpinäkyvä; värisävy vaihtelee vaaleankeltaisesta kullanväriseen ja vivahteet vihreästä kullanväriseen riippuen viinin iästä ja valmistusmenetelmästä.

Viinin tuoksuominaisuudet

Puhtaat ja voimakkaat aromit, joissa on havaittavissa joitakin seuraavista: kypsät tai tuoreet hedelmät, kukat, hunaja, aromaattiset yrtit, kasvit tai palsami. Castes-tyyppiset viinit ovat monivivahteisempia ja melko intensiivisiä.

Ominaiset maut

Raikas ja tasapainoinen; virheetön ja viipyilevä jälkimaku. Castes-tyyppiset viinit ovat ryhdikkäämpiä, jykevämpiä, runsaasti uutosta sisältäviä sekä maultaan ja jälkimaultaan voimakkaampia.

| * | Mikäli raja-arvoa ei ole määritetty, noudatetaan sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| * | Castes blancos -viinien todellinen alkoholipitoisuus vähintään: 11 til-%. |
| --- | --- |

*

| * | Haihtuvien happojen pitoisuus saa olla enintään 0,85 grammaa/litra (14,17 milliekvivalenttia/litra) sellaisten viinien osalta, joita on kypsytetty yli kolme kuukautta kosketuksessa puun kanssa ja jotka ovat enintään vuoden vanhoja. Silloin kun tällaisia viinejä on kypsytetty yli vuoden ajan, pitoisuus on 0,9 grammaa/litra (15 milliekvivalenttia/litra) + 0,06 grammaa/litra (1 milliekvivalentti/litra) jokaista 11 tilavuusprosentin ylittävää alkoholipitoisuusastetta kohden. Voimassa olevassa sovellettavassa lainsäädännössä vahvistettuja raja-arvoja ei saa koskaan ylittää. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9,5

Vähimmäishappopitoisuus

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

200

Ribeiro Castes ja Ribeiro (punainen)

Viinin ulkonäkö

Läpinäkyvä; melko voimakas väri, jonka sävy vaihtelee violetista kirsikanpunaiseen ja vivahteet violetista terrakottaan riippuen viinin iästä ja valmistusmenetelmästä.

Viinin tuoksuominaisuudet

Puhtaat ja voimakkaat aromit, joissa on havaittavissa joitakin seuraavista: punaiset tai tummat, kypsät tai tuoreet hedelmät, kukat, aromaattiset yrtit, maitotuotteet, kasvit tai palsamit. Castes-tyyppiset viinit ovat monivivahteisempia ja melko intensiivisiä.

Ominaiset maut

Raikas ja tasapainoinen; melko runsas tanniinirakenne; virheetön, viipyilevä jälkimaku. Castes-tyyppisissä viineissä on hienommat tanniinit, ja ne ovat jykevämpiä, runsaasti uutosta sisältäviä ja maultaan ja jälkimaultaan voimakkaampia.

| * | Mikäli raja-arvoa ei ole määritetty, noudatetaan sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| * | Castes tintos -viinien todellinen alkoholipitoisuus vähintään: 11 til-%. |
| --- | --- |

*

| * | Haihtuvien happojen pitoisuus saa olla enintään 0,85 grammaa/litra (14,17 milliekvivalenttia/litra) sellaisten viinien osalta, joita on kypsytetty yli kolme kuukautta kosketuksessa puun kanssa ja jotka ovat enintään vuoden vanhoja. Silloin kun tällaisia viinejä on kypsytetty yli vuoden ajan, pitoisuus on 0,9 grammaa/litra (15 milliekvivalenttia/litra) + 0,06 grammaa/litra (1 milliekvivalentti/litra) jokaista 11 tilavuusprosentin ylittävää alkoholipitoisuusastetta kohden. Voimassa olevassa sovellettavassa lainsäädännössä vahvistettuja raja-arvoja ei saa koskaan ylittää. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9,5

Vähimmäishappopitoisuus

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

150

Ribeiro Barrica (valkoinen)

Viinin ulkonäkö

Läpinäkyvä; värisävy vaihtelee vaaleankeltaisesta kullanväriseen ja vivahteet vihreästä kullanväriseen riippuen viinin iästä ja valmistusmenetelmästä.

Viinin tuoksuominaisuudet

Monivivahteinen tuoksu ja puhtaat, voimakkaat aromit; puumainen aromi tuo tuoksuun tasapainoa; melko voimakkaassa tuoksussa on havaittavissa joitakin seuraavista: kypsät, tuoreet tai kuivatut hedelmät, kukat, hunaja, hillo, aromaattiset yrtit, kasvit, palsamit, mausteet tai paahdetut tai paistetut aromit.

Ominaiset maut

Raikas, tasapainoinen, intensiivinen, maukas ja runsaasti uutosta sisältävä; hyvä rakenne ja jykevyys; virheetön ja huomattavan pitkään säilyvä jälkimaku.

| * | Mikäli raja-arvoa ei ole määritetty, noudatetaan sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| * | Haihtuvien happojen pitoisuus saa olla enintään 0,85 grammaa/litra (14,17 milliekvivalenttia/litra) sellaisten viinien osalta, joita on kypsytetty yli kolme kuukautta kosketuksessa puun kanssa ja jotka ovat enintään vuoden vanhoja. Silloin kun tällaisia viinejä on kypsytetty yli vuoden ajan, pitoisuus on 0,9 grammaa/litra (15 milliekvivalenttia/litra) + 0,06 grammaa/litra (1 milliekvivalentti/litra) jokaista 11 tilavuusprosentin ylittävää alkoholipitoisuusastetta kohden. Voimassa olevassa sovellettavassa lainsäädännössä vahvistettuja raja-arvoja ei saa koskaan ylittää. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

200

Ribeiro Barrica (punainen)

Viinin ulkonäkö

Läpinäkyvä; melko voimakas väri, jonka sävy vaihtelee violetista kirsikanpunaiseen ja vivahteet violetista terrakottaan riippuen viinin iästä ja valmistusmenetelmästä.

Viinin tuoksuominaisuudet

Monivivahteinen tuoksu ja puhtaat, voimakkaat aromit; puumainen aromi tuo tuoksuun tasapainoa; melko voimakkaassa tuoksussa on havaittavissa joitakin seuraavista: kypsät tai tuoreet punaiset tai tummat hedelmät, kuivatut hedelmät, kukat, hillo, aromaattiset yrtit, kasvit, maitotuotteet, palsamit, mausteet tai paahdetut, kypsennetyt tai paistetut aromit.

Ominaiset maut

Raikas, tasapainoinen, intensiivinen, maukas ja runsaasti uutosta sisältävä; hyvä rakenne ja jykevyys; virheetön ja huomattavan pitkään säilyvä jälkimaku.

| * | Mikäli raja-arvoa ei ole määritetty, noudatetaan sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| * | Haihtuvien happojen pitoisuus saa olla enintään 0,85 grammaa/litra (14,17 milliekvivalenttia/litra) sellaisten viinien osalta, joita on kypsytetty yli kolme kuukautta kosketuksessa puun kanssa ja jotka ovat enintään vuoden vanhoja. Silloin kun tällaisia viinejä on kypsytetty yli vuoden ajan, pitoisuus on 0,9 grammaa/litra (15 milliekvivalenttia/litra) + 0,06 grammaa/litra (1 milliekvivalentti/litra) jokaista 11 tilavuusprosentin ylittävää alkoholipitoisuusastetta kohden. Voimassa olevassa sovellettavassa lainsäädännössä vahvistettuja raja-arvoja ei saa koskaan ylittää. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

150

Ribeiro Espumoso (valkoinen ja roseenvärinen)

Viinin ulkonäkö

Läpinäkyvä; hienot, säännölliset kuplat; värisävy vaihtelee vaaleankeltaisesta kullanväriseen (valkoiset kuohuviinit) ja vadelmanpunaisesta oranssinvaaleanpunaiseen (roseekuohuviinit). Vivahteet vaihtelevat vihreästä kullansävyiseen (valkoiset kuohuviinit) ja violetista oranssiin (roseekuohuviinit) viinin iästä ja valmistusmenetelmästä riippuen.

Viinin tuoksuominaisuudet

Monivivahteinen; puhtaat, voimakkaat aromit; melko voimakkaassa tuoksussa on havaittavissa joitakin seuraavista: kypsät, tuoreet tai kuivatut hedelmät, hiiva, leivänmurut, leivonnaiset, kukat, hunaja, hillo, aromaattiset yrtit, kasvit, palsamit, mausteet tai paahdetut aromit.

Ominaiset maut

Raikas, tasapainoinen, intensiivinen, maukas ja runsaasti uutosta sisältävä; melko ryhdikäs rakenne ja kohtalaisen jykevä; hienot, säännölliset, miellyttävät, pehmeät ja täyteläiset kuplat; virheetön, melko pitkään tai pitkään säilyvä maku.

| * | Mikäli raja-arvoa ei ole määritetty, noudatetaan sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 16,7 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 185 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

16,7

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

185

Ribeiro Tostado (valkoinen ja punainen)

Viinin ulkonäkö

Läpinäkyvä; värisävy vaihtelee meripihkankeltaisesta mahonginruskeaan ja vivahteet kullanvärisestä kastanjanruskeaan. Punaviineissä voi esiintyä vaaleampia punaisen sävyjä riippuen viinin iästä ja valmistusmenetelmästä.

Viinin tuoksuominaisuudet

Monivivahteinen; puhtaat, voimakkaat aromit; melko voimakkaassa tuoksussa on havaittavissa joitakin seuraavista: kypsät, kuivatut tai kandeeratut hedelmät, hunaja, aromaattiset yrtit, mausteet, palsamit, paahdetut, kypsennetyt tai paistetut aromit tai lehtipuut.

Ominaiset maut

Makea ja tasapainoinen, hienovaraisen raikas, intensiivinen, erittäin jykevä, öljyisen tuntuinen, runsaasti uutosta sisältävä ja runsas maku; virheetön viipyilevä jälkimaku, joka on erittäin intensiivinen ja säilyy pitkään.

| * | Mikäli raja-arvoa ei ole määritetty, noudatetaan sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| * | Rikkidioksidipitoisuus enintään: 200 mg/l punaviinien osalta ja 250 mg/l valkoviinien osalta. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 13 |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 35 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

13

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

35

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

| — | Valko- ja punaviinit
  Uuttamisen tuotos ei saa olla yli 72:ta viinilitraa 100:aa rypälekilogrammaa kohden seuraavien pääasiallisista rypälelajikkeista valmistettujen viinien osalta: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica ja Ribeiro Espumoso. Muiden viinien osalta raja on 74 litraa viiniä 100:aa rypälekilogrammaa kohden.
  Ribeiro Castes -viinit on valmistettava yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista.
  Ribeiro Barrica -viinit ovat puna- tai valkoviinejä, joita on säilytetty enintään 600 litran vetoisissa tynnyreissä missä tahansa valmistusvaiheessa ja jotka on niin ikään valmistettu yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista. |
| --- | --- |

—

Valko- ja punaviinit

Uuttamisen tuotos ei saa olla yli 72:ta viinilitraa 100:aa rypälekilogrammaa kohden seuraavien pääasiallisista rypälelajikkeista valmistettujen viinien osalta: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica ja Ribeiro Espumoso. Muiden viinien osalta raja on 74 litraa viiniä 100:aa rypälekilogrammaa kohden.

Ribeiro Castes -viinit on valmistettava yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista.

Ribeiro Barrica -viinit ovat puna- tai valkoviinejä, joita on säilytetty enintään 600 litran vetoisissa tynnyreissä missä tahansa valmistusvaiheessa ja jotka on niin ikään valmistettu yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista.

| — | Kuohuviini
  Valmistettu yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista perinteisellä menetelmällä; makeusaste voi olla erittäin kuiva (Brut) tai erittäin kuiva (Brut Nature, ei lisättyä sokeria). |
| --- | --- |

—

Kuohuviini

Valmistettu yksinomaan pääasiallisista rypälelajikkeista perinteisellä menetelmällä; makeusaste voi olla erittäin kuiva (Brut) tai erittäin kuiva (Brut Nature, ei lisättyä sokeria).

| — | Tostado
  Valmistettu yksinomaan pääasiallisista punaisista tai valkoisista lajikkeista. Valmistuksessa käytetään luonnollista kuivatusmenetelmää, jossa rypäleet kuivataan ominaisuuksiltaan asianmukaisilla katetuilla alueilla, jotta rypäleet kuivuvat kunnolla luonnollisen ilmanvaihdon avulla. Kuivatus kestää vähintään kolme kuukautta. Rypälemehussa on oltava vähintään 350 grammaa sokeria litraa kohden. Enimmäistuotos on 40 litraa viiniä / 100 kilogrammaa kuivattuja rypäleitä. Rypälemehua on kypsytettävä tammi- tai kirsikkapuuastioissa, ja samalla on varmistettava, että se on kosketuksessa puun kanssa yhteensä vähintään kuuden kuukauden ajan. Tähän sisältyy tarvittaessa tynnyrin kääntäminen käymisvaiheen aikana. Pullokypsytysvaiheen keston on oltava vähintään kolme kuukautta. |
| --- | --- |

—

Tostado

Valmistettu yksinomaan pääasiallisista punaisista tai valkoisista lajikkeista. Valmistuksessa käytetään luonnollista kuivatusmenetelmää, jossa rypäleet kuivataan ominaisuuksiltaan asianmukaisilla katetuilla alueilla, jotta rypäleet kuivuvat kunnolla luonnollisen ilmanvaihdon avulla. Kuivatus kestää vähintään kolme kuukautta. Rypälemehussa on oltava vähintään 350 grammaa sokeria litraa kohden. Enimmäistuotos on 40 litraa viiniä / 100 kilogrammaa kuivattuja rypäleitä. Rypälemehua on kypsytettävä tammi- tai kirsikkapuuastioissa, ja samalla on varmistettava, että se on kosketuksessa puun kanssa yhteensä vähintään kuuden kuukauden ajan. Tähän sisältyy tarvittaessa tynnyrin kääntäminen käymisvaiheen aikana. Pullokypsytysvaiheen keston on oltava vähintään kolme kuukautta.

Viljelymenetelmä

Uusien viljelmien istutustiheyden on oltava vähintään 3 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Vuosileikkaus on toteutettava Guyot, Cordon- tai Gobelet-menetelmällä tai kannusleikkauksena.

Köynnösten kasvatuksessa käytetään säleikköjä tai salkoja.

b.   Enimmäistuotokset

Castes-, Barrica- ja Espumoso-viineihin käytettävät pääasialliset valkoiset rypälelajikkeet

13 000 kg rypäleitä/ha

Castes-, Barrica- ja Espumoso-viineihin käytettävät pääasialliset valkoiset rypälelajikkeet

93,6 hehtolitraa/ha

Tostado-viineihin käytettävät pääasialliset valkoiset rypälelajikkeet

13 000 kg rypäleitä/ha

Tostado-viineihin käytettävät pääasialliset valkoiset rypälelajikkeet

52 hehtolitraa/ha

Tostado-viineihin käytettävät pääasialliset punaiset rypälelajikkeet

12 000 kg rypäleitä/ha

Tostado-viineihin käytettävät pääasialliset punaiset rypälelajikkeet

48 hehtolitraa/ha

Muihin kuin edellä mainittuihin viineihin käytettävät valkoiset ja punaiset rypälelajikkeet

19 000 kg rypäleitä/ha

Muihin kuin edellä mainittuihin viineihin käytettävät valkoiset ja punaiset rypälelajikkeet

140,6 hehtolitraa/ha

Lisälajikkeet

19 000 kg rypäleitä/ha

Lisälajikkeet

140,6 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

”Ribeiro”-alkuperänimityksellä suojattujen viinien tuotantoalue käsittää seuraavien kuntien ja paikkakuntien alueella sijaitsevat maa-alat: Ribadavian, Arnoian, Castrelo de Miñon, Carballeda de Avian, Leiron, Cenllen, Beaden, Punxínin ja Cortegadan kunnat, Bangan, Cabanelasin ja O Barónin taajamat, O Carballiñon kunta, Pazos de Arenteiron, Albarellosin, Laxasin, Cameixan ja Moldesin taajamat Boborásin kunnassa, paikkakunnat Santa Cruz de Arrabaldo ja Untes Ourensen kunnassa, paikkakunnat Puga, A Eirexa de Puga, O Olivar sekä Feá y Celeirónin kylä ja Alongosin taajama Toénin kunnassa sekä A Touzan kylä San Amaron kunnassa.

Kaikki nämä kunnat sijaitsevat Ourensen maakunnassa Galician itsehallintoalueella.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | FERRÓN |
| --- | --- |

FERRÓN

| | ALBARIÑO |
| --- | --- |

ALBARIÑO

| | MENCÍA |
| --- | --- |

MENCÍA

| | BRANCELLAO |
| --- | --- |

BRANCELLAO

| | CAÍÑO BLANCO |
| --- | --- |

CAÍÑO BLANCO

| | CAÍÑO BRAVO |
| --- | --- |

CAÍÑO BRAVO

| | TREIXADURA |
| --- | --- |

TREIXADURA

| | CAÍÑO TINTO |
| --- | --- |

CAÍÑO TINTO

| | SOUSÓN |
| --- | --- |

SOUSÓN

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | GODELLO |
| --- | --- |

GODELLO

| | LADO |
| --- | --- |

LADO

| | LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO |
| --- | --- |

LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO

| | CAÍÑO LONGO |
| --- | --- |

CAÍÑO LONGO

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Viini

Alue sijaitsee Galician niin sanotulla ilmaston siirtymäalueella, jossa yhdistyvät ympäröivien vuorten antama suoja ja Atlantin valtameren läheisyys. Ilmasto on lauhkea ja luonteeltaan välimerellinen, ja siihen vaikuttaa Atlantin valtameri; alueen länsipuolella sijaitsevat vuorijonot kuitenkin lieventävät tätä vaikutusta. Vuoret suojaavat aluetta myrskyiltä, jotka liikkuvat mereltä sisämaata kohti. Tälle ilmastolle ominaista ovat muun muassa suuret vaihtelut päivä- ja yölämpötilojen välillä, alhaiset sademäärät pölytyskauden jälkeen, viljelemättömät maa-alat, joiden maaperä on pääasiassa graniittikiveä ja joilla on alhainen kenttäkapasiteetti, sekä jyrkkä vuoristoinen maasto.

Kyseinen alue voidaan juuri ja juuri katsoa viininviljelyyn soveltuvaksi. Rypäleet eivät kypsy siellä helposti, mutta ne saavuttavat vaaditun alkoholikypsyyden ja fenolikypsyyden samaan aikaan. Näin ne säilyttävät sopusointuisen raikkautensa, joka johtuu luonnollisesta hapokkuudesta ja siitä, että niissä on viinihappoa enemmän kuin omenahappoa. Alueen hieman mannermainen luonne ja vallitsevat ilmavirrat aiheuttavat suuria vaihteluja päivä- ja yölämpötilojen välillä. Tämä edistää hidasta kypsymistä ja voimistaa tällä tavoin luonnollista raikkautta ja aromia.

Viininviljelijät ovat hyödyntäneet alueen vuoristoista maastoa istuttamalla viininviljelmiä ilmansuunnaltaan suotuisimmille rinteille. Usein viljelijät ovat rakentaneet pengermiä viiniköynnösten hoidon helpottamiseksi ja lisätäkseen maaperän syvyyttä, jolloin maisema on muodostunut sellaiseksi, että ihmisen toiminta näkyy siinä selkeästi. Näin viljelijät ovat varmistaneet, että kasvit saavat riittävästi auringonvaloa tuottaakseen riittävästi sokeria, jota puolestaan tarvitaan sen varmistamiseksi, että rypäleistä valmistettavissa viineissä on hyvä alkoholipitoisuus. Kuten edellä mainittiin, kyseinen alue soveltuu juuri ja juuri viininviljelyyn.

Toinen keskeinen näkökohta, joka liittyy näiden viinien ja kyseisen alueen yhteyteen, koskee käytettävissä olevia rypälelajikkeita. Useimpia näistä lajikkeista on viljelty perinteisesti tällä alueella mutta vain harvoin muilla viininviljelyalueilla. Näistä lajikkeista merkittävä on valkoinen Treixadura-lajike, joka on tälle maantieteelliselle alueelle tunnusomaisin ja jota viljellään alueella hyvin laajasti. Nämä lajikkeet ovat sopeutuneet ympäristöönsä täydellisesti, ja valmistajat ovat ajan mittaan valikoineet juuri ne muiden lajikkeiden joukosta. Nämä lajikkeet ja erityisesti Treixadura tuottavat alueen olosuhteissa erittäin aromaattisia ja hedelmäisiä viinejä, joissa on kukkaisia vivahteita. Alkoholipitoisuus tasapainottaa hapokkuutta, jolloin viinit ovat raikkaita ja tasapainoisia.

Laatukuohuviini

”Ribeiro”-alkuperänimityksellä suojatut laatukuohuviinit valmistetaan perinteisellä menetelmällä. Niiden ominaisuudet liittyvät kiinteästi alueen erityisiin ympäristöolosuhteisiin sekä käytettyihin rypälelajikkeisiin.

Alueelle ominaista on välimerellinen lauhkea ilmasto, johon Atlantin valtameri vaikuttaa. Yö- ja päivälämpötilojen välillä on suuria eroja, ja pölytyskauden jälkeen sateita saadaan vähän. Maaperän kenttäkapasiteetti on alhainen, ja maa-aloja ympäröi vuoristoinen maasto. Tällä alueella viininviljely on kehittynyt rajoittavissa olosuhteissa eivätkä rypäleet kypsy helposti. Tästä johtuen viininviljelijät hyödyntävät alueen vuoristoista maastoa sijoittamalla viinitarhat eniten auringonvaloa saaville rinteille. Päivä- ja yölämpötilojen väliset erot edistävät hedelmien hidasta kypsymistä. Tämä puolestaan lisää näiden kuohuviinien luonnollista raikkautta ja voimistaa niiden aromia.

Kaikki käytetyt rypälelajikkeet ovat kotoperäisiä, ja ne ovat sopeutuneet alueen erityisiin ympäristöolosuhteisiin. Alueen viininvalmistajat ovat vuosien mittaan valikoineet juuri ne muiden lajikkeiden joukosta. Näistä lajikkeista merkittävä on Treixadura, joka on alueella yleisimmin viljelty lajike. Myös Loureiro- ja Albariño-lajikkeet soveltuvat erinomaisesti näiden viinien valmistukseen. Alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden ansiosta näiden lajikkeiden rypäleet voidaan kerätä aikaisin, siinä vaiheessa kun ne ovat saavuttaneet oikean sokeri- ja happotasapainon. Näin ollen rypäleet poimitaan, kun niiden sokeripitoisuus on kohtuullinen ja happopitoisuus sopiva. Tämän ansiosta on mahdollista valmistaa tasapainoisia perusviinejä, jotka eivät ole liian alkoholipitoisia mutta jotka ovat erittäin aromaattisia. Lähialueiden muilla viininviljelyalueilla sadonkorjuun aikaistaminen perusviinin alkoholipitoisuuden rajoittamiseksi johtaisi happopitoisuuden kasvamiseen, mitä ei kuitenkaan tapahdu tällä alueella. Happopitoisuuden kasvun pääsyynä olisi tällöin omenahapon liiallinen määrä, joka tekee valmistettavista viineistä laadultaan heikompia.

Käytettävät lajikkeet edustavat erittäin arvokasta geneettistä perimää, joka luo ainutlaatuisia ominaisuuksia tämän alueen erityyppisille viineille, erityisesti kuohuviineille, jotka ovat erittäin aromikkaita ja hedelmäisiä.

Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini (Tostados)

Tostado del Ribeiro on kuivatuista rypäleistä valmistettua viiniä. Sen erityispiirteet ovat peräisin sen valmistukseen käytettävistä raaka-aineista, luonnollisista ympäristöolosuhteista sekä erityisestä valmistusmenetelmästä, joka on paikallisten valmistajien taitotiedon tulosta.

Raaka-aineet ovat alueelle kotoperäisiä rypälelajikkeita, jotka ovat sopeutuneet alueen erityisiin ympäristöolosuhteisiin. Näistä lajikkeista merkittävä on Treixadura, joka on alueen yleisimmin viljelty lajike ja tunnusomainen kyseiselle alueelle.

Alueen ympäristölle ominaista on lauhkea, luonteeltaan välimerellinen ilmasto, johon vaikuttaa Atlantin valtameri. Yö- ja päivälämpötilojen välillä on suuria eroja, ja pölytyskauden jälkeen sateita saadaan vähän. Maaperä on viljelemätöntä, ja sen kenttäkapasiteetti on alhainen. Maa-aloja ympäröi vuoristoinen maasto. Viiniköynnöksiä viljellään eniten auringonvaloa saavilla rinteillä, jotta rypäleet kypsyvät kunnolla.

Kyseinen alue voidaan juuri ja juuri katsoa viininviljelyyn soveltuvaksi, eivätkä rypäleet kypsy siellä helposti. Kypsyminen on mahdollista vain käytettyjen rypälelajikkeiden sopeutumisen ansiosta ja siksi, että niitä kasvatetaan huolellisesti sijoitetuilla lohkoilla. Juuri tämä tekee näistä viineistä aivan erityisiä. Kyseessä on makea viini, joka on peräisin alueelta, jonka luonnollisissa ympäristöolosuhteissa ei olisi normaalisti mahdollista valmistaa tällaista viiniä.

Valmistus on mahdollista paikallisten valmistajien ajan myötä kehittämien valmistusmenetelmien ansiosta. Rypäleiden keräämisen jälkeen vuorossa on monimutkainen kypsytysprosessi, jossa viininvalmistajat antavat terttujen kypsyä katetulla alueella luonnollisen ilmanvaihdon avulla. Treixadura soveltuu erityisen hyvin kuivattavaksi, koska sillä on paksumpi ja muita lajikkeita kestävämpi kuori. Tämän ansiosta se kestää luonnollisen kuivatusprosessin paremmin.

Lisäksi tämän alueen ilmastossa syksyt ovat kuivempia kuin voitaisiin olettaa niin lähellä Atlantin valtamerta. Tämä johtuu aluetta ympäröivistä vuorista, jotka muodostavat suojaavan seinämän sen länsipuolelle. Tällaiset olosuhteet edistävät kuivumisprosessia. Rypäleitä kuivattaessa suhteellinen ilmankosteus ei ole liian korkea, mikä hidastaisi luonnollista kuivumisprosessia ja lisäisi sienitautien riskiä. Lisäksi syksyn lämpötilat ovat alueella useimmiten kohtuullisia, mikä edistää kuivumisprosessia. Kauempana sisämaassa sijaitsevilla alueilla voidaan päästä hyötymään alhaisemmasta ilmankosteudesta. Tämän kääntöpuolena on kuitenkin se, että alhaisemmat lämpötilat hankaloittaisivat luonnollista kuivattamista.

Tämän prosessin tuloksena syntyy makeita ja tasapainoisia viinejä, joiden kokonaissokeripitoisuus on yli 120 grammaa/litra, mikä on erittäin tunnusomaista alueen viininviljelykulttuurille. Nämä viinit ovat erittäin arvostettuja sekä kalliita valmistaa, ja niillä on erinomainen maine.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus

Viinien laatu vaarantuu, jos niitä kuljetetaan ja pullotetaan viljelyalueen ulkopuolella: tämä näkyy muun muassa hapetus-pelkistysreaktioina ja lämpötilamuutoksina. Mitä kauemmas viini kuljetetaan, sitä suurempi laaturiski on. Kun viini pullotetaan viljelyalueella, tuotteen ominaisuudet ja laatu säilyvät. Viini on välttämätöntä pullottaa alkuperäalueella tämän takia sekä siitä syystä, että ”Ribeiro”-alkuperänimityksen piiriin kuuluvilla viininvalmistamoilla on vuosien mittaan kertynyttä kokemusta ja syvällistä tietämystä kyseisten viinien erityispiirteistä. Tällä tavoin säilytetään näiden viinien kaikki fyysiset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaispiirteet.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus

Pullotettujen viinien merkinnöissä on oltava logo sekä alkuperänimitys.

Pääasiallisista lajikkeista valmistettujen, ”Ribeiro”-alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkintöihin, pakkaukseen ja markkinointimateriaaliin voidaan viinistä riippuen lisätä jokin seuraavista termeistä: ”Castes”, ”Barrica”, ”Espumoso” tai ”Tostado”.

Muiden kuin Castes, Barrica, Espumoso ja Tostado- viinien merkinnöissä ei saa mainita termiä ”caste” tai ”autóctonas” eikä minkään pääasiallisen lajikkeen nimeä. Samaten on kiellettyä käyttää kaikkia muita sellaisia termejä, jotka voisivat johtaa kuluttajaa harhaan viinin ominaispiirteiden osalta, ja erityisesti termejä, jotka voisivat aiheuttaa sekaannusta Ribeiro Castes-, Ribeiro Barrica-, Ribeiro Espumoso- ja Ribeiro Tostado -tyyppisten viinien kanssa.

Castes- ja Barrica-tyyppisten viinien merkinnöissä on mainittava sadonkorjuuvuosi.

Pakkauksissa on oltava sääntelylautakunnan toimittama numeroitu laatusinetti tai etu- ja takaetiketti. Nämä merkinnät on kiinnitettävä pakkaukseen kussakin viininvalmistamossa.

Linkki tuote-eritelmään

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/DOP_RIBEIRO_Pliego_Condiciones_octubre_2019_definitivo-C.pdf

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 11.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 196/45

---

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesta pyynnöstä

Hankintayksikön esittämä pyyntö

(2020/C 196/10)

Komissio vastaanotti 3. joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) 35 artiklan mukaisen pyynnön. Ensimmäinen pyynnön vastaanottamisen jälkeinen työpäivä oli 4. joulukuuta 2019.

Pyynnön esittäjä on ENEL Green Power, ja se koskee toimintaa, joka liittyy uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin.

Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaan ”hankintasopimuksiin, jotka tehdään 8–14 artiklassa tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, ei sovelleta tätä direktiiviä, jos jäsenvaltio tai hankintayksiköt, jotka ovat esittäneet 35 artiklan mukaisen pyynnön, voivat osoittaa, että toiminta siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, on suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu; tätä direktiiviä ei sovelleta myöskään suunnittelukilpailuihin, jotka on järjestetty tällaisen toiminnan harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella”. Direktiivin 2014/25/EU yhteydessä mahdollisesti tehtävä toimintaan suoraan kohdistuvan kilpailun arviointi ei vaikuta kilpailulainsäädännön täysimittaiseen soveltamiseen.

Komissio tekee tätä pyyntöä koskevan päätöksen 105 työpäivän määräajassa, joka alkaa edellä mainitusta työpäivästä. Määräaika päättyi siis 29. huhtikuuta 2020.

Komissio voi direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisesti pyytää asianomaista jäsenvaltiota tai hankintayksikköä taikka riippumatonta toimivaltaista kansallista viranomaista tai muuta toimivaltaista kansallista viranomaista antamaan kaikki tarvittavat tiedot tai täydentämään tai selventämään annettuja tietoja asianmukaisen määräajan kuluessa. Komissio pyysi 6. helmikuuta 2020 Italian viranomaisia antamaan lisätietoja 20. helmikuuta mennessä. Italian viranomaisten vastaus saapui komissioon 6. maaliskuuta 2020.

Koronaviruspandemian aiheuttaman tilanteen ja sen vaikutukset huomioon ottaen pyynnön esittäjä ja komissio sopivat, että komission päätös olisi tehtävä 15. heinäkuuta 2020 mennessä.

Direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 5 kohdan mukaan uusia hakemuksia, jotka koskevat samaa toimintaa Italiassa ja jotka tehdään ennen tätä hakemusta koskevan määräajan päättymistä, ei pidetä uusina menettelyinä, vaan ne käsitellään yhdessä tämän hakemuksen kanssa.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

---