# Den Europæiske Unions C 240/30.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 240 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang30. september 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 240

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang30. september 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Kommissionen |
| 2005/C 240/1 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2005/C 240/2 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 240/3 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik (
  1
  ) | 17 |
| 2005/C 240/4 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 240/5 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser | 23 |
| 2005/C 240/6 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser | 28 |
| 2005/C 240/7 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser | 32 |
| 2005/C 240/8 | Statsstøtte — Nederlandene — Statsstøtte nr. C 15/2005 (ex NN 34/2005) — Påstået ulovlig støtte til fordel for VAOP — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 36 |
| 2005/C 240/9 | Meddelelse om overvågnings- og evalueringsperioden for situationen med hensyn til arbejdstageres rettigheder i Belarus med henblik på midlertidig tilbagetrækning af fordele i henhold til den generelle toldpræferenceordning (GSP-ordningen) | 41 |
| 2005/C 240/0 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3938 — CRH/Quester) (
  1
  ) | 42 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Kommissionen

2005/C 240/1

Euroens vekselkurs

1

2005/C 240/2

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger (
  1
  )

1

2

2005/C 240/3

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik (
  1
  )

1

17

2005/C 240/4

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

20

2005/C 240/5

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

23

2005/C 240/6

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

28

2005/C 240/7

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

32

2005/C 240/8

Statsstøtte — Nederlandene — Statsstøtte nr. C 15/2005 (ex NN 34/2005) — Påstået ulovlig støtte til fordel for VAOP — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

36

2005/C 240/9

Meddelelse om overvågnings- og evalueringsperioden for situationen med hensyn til arbejdstageres rettigheder i Belarus med henblik på midlertidig tilbagetrækning af fordele i henhold til den generelle toldpræferenceordning (GSP-ordningen)

41

2005/C 240/0

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3938 — CRH/Quester) (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Kommissionen

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/1

---

Euroens vekselkurs (1)

29. september 2005

(2005/C 240/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2063 |
| JPY | japanske yen | 135,92 |
| DKK | danske kroner | 7,4626 |
| GBP | pund sterling | 0,68260 |
| SEK | svenske kroner | 9,3715 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5578 |
| ISK | islandske kroner | 75,72 |
| NOK | norske kroner | 7,8160 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5731 |
| CZK | tjekkiske koruna | 29,610 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 248,75 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6961 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,9009 |
| RON | rumænske lei | 3,5527 |
| SIT | slovenske tolar | 239,53 |
| SKK | slovakiske koruna | 38,870 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,6270 |
| AUD | australske dollar | 1,5831 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4155 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,3590 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7386 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0362 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 251,05 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,6876 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,7626 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4345 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 430,92 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,548 |
| PHP | filippinske pesos | 67,462 |
| RUB | russiske rubler | 34,3800 |
| THB | thailandske bath | 49,529 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2063

JPY

japanske yen

135,92

DKK

danske kroner

7,4626

GBP

pund sterling

0,68260

SEK

svenske kroner

9,3715

CHF

schweiziske franc

1,5578

ISK

islandske kroner

75,72

NOK

norske kroner

7,8160

BGN

bulgarske lev

1,9559

CYP

cypriotiske pund

0,5731

CZK

tjekkiske koruna

29,610

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

248,75

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6961

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,9009

RON

rumænske lei

3,5527

SIT

slovenske tolar

239,53

SKK

slovakiske koruna

38,870

TRY

tyrkiske lira

1,6270

AUD

australske dollar

1,5831

CAD

canadiske dollar

1,4155

HKD

hongkongske dollar

9,3590

NZD

newzealandske dollar

1,7386

SGD

singaporeanske dollar

2,0362

KRW

sydkoreanske won

1 251,05

ZAR

sydafrikanske rand

7,6876

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,7626

HRK

kroatiske kuna

7,4345

IDR

indonesiske rupiah

12 430,92

MYR

malaysiske ringgit

4,548

PHP

filippinske pesos

67,462

RUB

russiske rubler

34,3800

THB

thailandske bath

49,529

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/2

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger

(2005/C 240/02)

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

| ESO (1) | Standardens reference og titel
  (Referencedokument) | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 285:1996
  Sterilisation. Damp-autoklaver. Store autoklaver | — | |
| CEN | EN 375:2001
  Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til professionel brug | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til selvundersøgelse | — | |
| CEN | EN 455-1:2000
  Medicinske engangshandsker — Del 1: Krav til og prøvning af tæthed | EN 455-1:1993 | udløbsdato
  (30.4.2001) |
| CEN | EN 455-2:2000
  Medicinske engangshandsker — Del 2: Krav til og prøvning af fysiske egenskaber | EN 455-2:1995 | udløbsdato
  (30.4.2001) |
| CEN | EN 455-3:1999
  Medicinske engangshandsker. Del 3: Krav og prøvning til biologisk evaluering | — | |
| CEN | EN 550:1994
  Sterilisation af medicinsk udstyr. Validering og rutinekontrol af ethylenoxidsterilisation | — | |
| CEN | EN 552:1994
  Sterilisation af medicinsk udstyr. Validering og rutinekontrol af strålesterilisation | — | |
| EN 552:1994/A1:1999 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.11.1999) |
| EN 552:1994/A2:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.5.2001) |
| CEN | EN 554:1994
  Sterilisation af medicinsk udstyr. Validering og rutinekontrol af dampsterilisation | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Sterilisation af medicinsk udstyr — Krav til medicinsk udstyr, som skal mærkes »Sterilt« — Del 1: Krav til slutsterilisering af medicinsk udstyr | EN 556:1994 | udløbsdato
  (30.4.2002) |
| CEN | EN 556-2:2003
  Sterilisation af medicinsk udstyr — Krav til medicinsk udstyr, som skal mærkes »STERILT« — Del 2: Krav til aseptisk forarbejdet medicinsk udstyr | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til professionel brug | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til selvundersøgelse | — | |
| CEN | EN 737-1:1998
  Rørsystemer til medicinske gasser. Del 1: Paneltilslutninger til medicinske gasser under tryk og vakuum | — | |
| CEN | EN 737-2:1998
  Rørsystemer til medicinske gasser. Del 2: Anæstesigasudsugningssystemer. Almene krav | — | |
| EN 737-2:1998/A1:1999 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.6.2000) |
| CEN | EN 737-3:1998
  Rørsystemer til medicinske gasser. Del 3: Rørsystemer til komprimerede medicinske gasser og vakuum | — | |
| EN 737-3:1998/A1:1999 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.6.2000) |
| CEN | EN 737-4:1998
  Rørsystemer til medicinske gasser. Del 4: Paneltilslutninger til anæstesigasudsugningssystemer | — | |
| CEN | EN 738-1:1997
  Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 1: Trykreduktionsventiler med og uden flowmeterudstyr | — | |
| EN 738-1:1997/A1:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 738-2:1998
  Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 2: Trykreduktionsventiler til fordelingspaneler og rørsystemer | — | |
| CEN | EN 738-3:1998
  Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 3: Trykreduktionsventiler integreret med flaskeventiler | — | |
| EN 738-3:1998/A1:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 738-4:1998
  Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 4: Lavtryksreduktionsventiler beregnet til indbygning i medicinsk udstyr | — | |
| EN 738-4:1998/A1:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 739:1998
  Koblinger til brug i lavtryksforsyningssystemer for medicinske gasser | — | |
| EN 739:1998/A1:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 740:1998
  Anæstesimaskiner og deres moduler. Særlige krav | — | |
| EN 740:1998/A1:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.7.2004) |
| EN 740:1998/AC:1998 | | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Respiratorer. Del 1: Specielle krav til respiratorer til intensiv terapi | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.5.2001) |
| CEN | EN 794-3:1998
  Respiratorer. Del 3: Særlige krav til akutmedicinske respiratorer og transportrespiratorer | — | |
| EN 794-3:1998/A1:2005 | Anm. 3 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 864:1996
  Elektromedicinsk udstyr. Særlige krav til kapnometre | — | |
| CEN | EN 867-2:1997
  Ikke-biologiske systemer til anvendelse i sterilisatorer. Del 2: Procesindikatorer (Klasse A) | — | |
| CEN | EN 867-3:1997
  Ikke-biologiske systemer til anvendelse i sterilisatorer. Del 3: Specifikation af klasse B-indikatorer til anvendelse i Bowie- og Dick-testen | — | |
| CEN | EN 868-1:1997
  Emballagemateriale til sterilt medicinsk udstyr. Del 1: Generelle krav og prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN 980:2003
  Grafiske symboler til brug ved mærkning af medicinsk udstyr | EN 980:1996 | udløbsdato
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 1041:1998
  Information fra producenten leveret med medicinsk udstyr | — | |
| CEN | EN 1060-1:1995
  Ikke-invasive blodstryksmålere. Del 1: Generelle krav | — | |
| EN 1060-1:1995/A1:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.11.2002) |
| CEN | EN 1060-2:1995
  Ikke invasive blodtryksmålere. Del 2: Supplerende krav til mekaniske blodtryksmålere | — | |
| CEN | EN 1060-3:1997
  Ikke-invasive blodtryksmålere. Del 3: Supplerende krav til elektromekaniske blodtryksmålesystemer | — | |
| CEN | EN 1060-4:2004
  Ikke-invasive blodtryksmålere — Del 4: Prøvningsmetoder til bestemmelse af nøjagtigheden af et system med automatiserede ikke-invasive blodtryksmålere | — | |
| CEN | EN 1089-3:2004
  Transportable gasflasker — Identifikation af gasflasker (eksklusive flaskegas LPG) — Del 3: Farvekodning | EN 1089-3:1997 | udløbsdato
  (31.10.2004) |
| CEN | EN 1174-1:1996
  Sterilisation af medicinsk udstyr. Vurdering af mikrobiel forurening på produktet. Del 1: Krav | — | |
| CEN | EN 1174-2:1996
  Sterilisation af medicinsk udstyr. Estimering af mængden af mikrobiel forurening på produktet. Del 2: Retningslinier | — | |
| CEN | EN 1174-3:1996
  Sterilisation af medicinsk udstyr. Estimering af mængden af mikrobiel forurening på produktet. Del 3: Vejledning for metoder til validering af mikrobiologiske analysemetoder | — | |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Fordampere. Del 1: Firkantet kodede påfyldningssystemer | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (24.11.2000) |
| CEN | EN 1281-2:1995
  Anæstesi- og respirationsudstyr. Koniske konnektorer. Del 2: Konnektorer med gevind, der kan tåle belastning (ISO 5356-2:1987 modificeret) | — | |
| CEN | EN 1282-2:2005
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Tracheostomituber — Del 2: Tuber til brug for børn (ISO 5366-3:2001 modificeret) | EN 1282-2:1997 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 1422:1997
  Sterilisatorer til medicinske formål. Ethylenoxid-sterilisatorer. Krav og prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN 1618:1997
  Katetre andre end intravaskulære katetre. Prøvningsmetoder for generelle egenskaber | — | |
| CEN | EN 1639:2004
  Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Instrumenter | EN 1639:1996 | udløbsdato
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1640:2004
  Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Udstyr | EN 1640:1996 | udløbsdato
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1641:2004
  Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Materialer | EN 1641:1996 | udløbsdato
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1642:2004
  Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Dentale implantater | EN 1642:1996 | udløbsdato
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 1707:1996
  Koniske forbindelser med 6% (Luer) studs for sprøjter, kanyler og andet særligt medicinsk udstyr. Låsbare forbindelser | — | |
| CEN | EN 1782:1998
  Trakealtuber og konnektorer | — | |
| CEN | EN 1789:1999
  Ambulancer og ambulanceudstyr | — | |
| EN 1789:1999/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.9.2003) |
| CEN | EN 1820:2005
  Respirationsposer (ISO 5362:2000 modificeret) | EN 1820:1997 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 1865:1999
  Specifikationer for båre-, løfte- og bæreudstyr til brug i ambulancer | — | |
| CEN | EN 1970:2000
  Indstillelige senge til handicappede personer — Krav og prøvningsmetoder | — | |
| EN 1970:2000/A1:2005 | Anm. 3 | 30.9.2005 |
| CEN | EN 1985:1998
  Ganghjælpemidler. Generelle krav og prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN ISO 4074:2002
  Latexkondomer — Krav og prøvningsmetoder (ISO 4074:2002) | EN 600:1996 | 31.8.2005 |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Terminologi (ISO 4135:2001) | EN ISO 4135:1996 | udløbsdato
  (28.2.2002) |
| CEN | EN ISO 5356-1:2004
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Koniske konnektorer — Del 1: Han- og hunkonnektorer (ISO 5356-1:2004) | EN 1281-1:1997 | udløbsdato
  (30.11.2004) |
| CEN | EN ISO 5366-1:2004
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Tracheostomituber — Del 1: Tuber og konnektorer til brug for voksne (ISO 5366-1:2000) | EN 1282-1:1996 | udløbsdato
  (31.1.2005) |
| CEN | EN ISO 7376:2003
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Laryngoskoper til trakeal intubation (ISO 7376:2003) | EN 1819:1997 | udløbsdato
  (30.6.2004) |
| CEN | EN ISO 7439:2002
  Kobberspiral til svangerskabsforebyggelse — Krav og prøvninger (ISO 7439:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 7886-3:2005
  Sterile injektionssprøjter til engangsbrug — Del 3: Sprøjter med automatisk blokering til immunisering med fastlagt dose (ISO 7886-3:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 8185:1997
  Luftfugtere til medicinsk brug. Generelle krav til luftfugtningssystemer (ISO 8185:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 8359:1996
  Oxygenkoncentratorer til medicinsk brug. Sikkerhedskrav (ISO 8359:1996) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-4:2004
  Anæstesiudstyr — Inhalationsnarkosesystemer — Del 4: Fremføringsanordninger til anæstesidampe (ISO 8835-4:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-5:2004
  Anæstesiudstyr — Inhalationsanæstesisystemer — Del 5: Anæstesirespiratorer (ISO 8835-5:2004) | — | |
| EN ISO 8835-5:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 9360-1:2000
  Anæstesi- og respirationsudstyr. Fugt- og varmevekslere til fugtning af respirationsgasser i mennesker. Del 1: Fugt- og varmevekslere til brug med respirationsmængde på mindst 250 ml (ISO 9360-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 9360-2:2002
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Fugt- og varmevekslere til fugtning af respirationsgasser i mennesker — Del 2: Fugt- og varmevekslere til brug ved trakeostomipatienter, som har en respirationsmængde på mindst 250 ml (ISO 9360-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 9713:2004
  Neurokirurgiske implantater — Selvlukkende intrakranielle aneurismeklemmer (ISO 9713:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9919:2005
  Elektromedicinsk udstyr — Særlige krav til sikkerhed og ydeevne af pulsoximetre til medicinsk brug (ISO 9919:2005) | EN 865:1997 | 30.9.2005 |
| CEN | EN ISO 10079-1:1999
  Medicinsk sugeudstyr. Del 1: Elektrisk drevet sugeudstyr. Sikkerhedskrav (ISO 10079-1:1999) | EN ISO 10079-1:1996 | udløbsdato
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10079-2:1999
  Medicinsk sugeudstyr. Del 2: Manuelt drevet sugeudstyr (ISO 10079-2:1999) | EN ISO 10079-2:1996 | udløbsdato
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10079-3:1999
  Medicinsk sugeudstyr. Del 3: Sugeudstyr drevet af vakuum eller trykaggregat (ISO 10079-3:1999) | EN ISO 10079-3:1996 | udløbsdato
  (29.2.2000) |
| CEN | EN ISO 10535:1998
  Personløftere til flytning af handicappede personer. Krav og prøvningsmetoder (ISO 10535:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10555-1:1996
  Sterile venekatetre til engangsbrug. Del 1: Generelle krav (ISO 10555-1:1995) | — | |
| EN ISO 10555-1:1996/A1:1999 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2000) |
| EN ISO 10555-1:1996/A2:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.11.2004) |
| CEN | EN ISO 10651-2:2004
  Respiratorer — Del 2: Særlige krav til respiratorer til hjemmebrug for respiratorafhængige patienter (ISO 10651-2:2004) | EN 794-2:1997 | udløbsdato
  (31.1.2005) |
| CEN | EN ISO 10651-4:2002
  Anæstesi — Lungeventilatorer — Del 4: Specifikke krav til operatørdrevne resuscitatorer (ISO 10651-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 10651-6:2004
  Respiratorer — Del 6: Særlige krav til respiratorer til hjemmebrug for ikke-respiratorafhængige patienter (ISO 10651-6:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-1:2003
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 1: Vurdering og prøvning (ISO 10993-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-3:2003
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 3: Prøvning af genotoksicitet, carcinogenicitet og reproduktionstoksicitet (ISO 10993-3:2003) | EN 30993-3:1993 | udløbsdato
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 10993-4:2002
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 4: Valg af prøvningsmetoder til undersøgelse af interaktion med blod (ISO 10993-4:2002) | EN 30993-4:1993 | udløbsdato
  (30.4.2003) |
| CEN | EN ISO 10993-5:1999
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 5: Prøvningsmetoder for in vitro celletoksicitet (ISO 10993-5:1999) | EN 30993-5:1994 | udløbsdato
  (30.11.1999) |
| CEN | EN ISO 10993-7:1995
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 7: Ethylenoxidsterilisation (ISO 10993-7:1995) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-9:1999
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 9: Struktur til identifikation og bestemmelse af mulige nedbrydelige produkter (ISO 10993-9:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-10:2002
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 10: Prøvninger til vurdering af irritation og senere hypersensibilisering (ISO 10993-10:2002) | EN ISO 10993-10:1995 | udløbsdato
  (31.3.2003) |
| CEN | EN ISO 10993-11:1995
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 11: Prøvninger af systemisk toksicitet (ISO 10993-11:1993) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-12:2004
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 12: præparering af prøver og referencematerialer (ISO 10993-12:2002) | EN ISO 10993-12:1996 | udløbsdato
  (31.5.2005) |
| CEN | EN ISO 10993-13:1998
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 13: Identifikation og kvantificering af nedbrydningsprodukter fra medicinsk udstyr af plast (ISO 10993-13:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-14:2001
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 14: Bestemmelse og kvantificering af nedbrydningsprodukter fra keramik (ISO 10993-14:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-15:2000
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 15: Bestemmelse og mængde af nedbrydelige produkter fra metaller og legeringer (ISO 10993-15:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-16:1997
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 16: Toksikokinetisk undersøgelse for nedbrydnings- og udvaskningsprodukter (ISO 10993-16:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-17:2002
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 17: Fastsættelse af tilladte grænseværdier for udsivende stoffer (ISO 10993-17:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 11197:2004
  Forsyningsenheder til medicinsk brug (ISO 11197:2004) | EN 793:1997 | udløbsdato
  (30.6.2005) |
| CEN | EN ISO 11990:2003
  Lasere og laserrelateret udstyr — Bestemmelse af lasermodstand i trakeale tubeslanger (ISO 11990:2003) | EN ISO 11990:1999 | udløbsdato
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 12006-1:1999
  Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til hjerte- og karimplantater. Del 1: Kunstige hjerteklapper | — | |
| CEN | EN 12006-2:1998
  Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til hjerte- og karimplantater. Del 2: Karproteser og kardiovasculære dele | — | |
| CEN | EN 12006-3:1998
  Ikke-aktive kirurgiske implantater. Specielle krav til kardiovaskulære implantater. Del 3: Intravaskulært udstyr | — | |
| CEN | EN 12010:1998
  Ikke-aktive kirurgiske implantater. Ledimplantater. Særlige krav | — | |
| CEN | EN 12011:1998
  Instrumenter til anvendelse i forbindelse med ikke-aktive kirurgiske implantater. Generelle krav | — | |
| CEN | EN 12182:1999
  Tekniske hjælpemidler til handicappede. Generelle krav og prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN 12183:1999
  Manuelt drevne kørestole. Krav og prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN 12184:1999
  Elektrisk drevne kørestole, scootere og deres ladere. Krav og prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN 12218:1998
  Skinnesystemer til ophæng af medicinsk udstyr | — | |
| EN 12218:1998/A1:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro diagnostisk medicinsk udstyr. Kulturmedier til mikrobiologi. Kriterier for kulturmediers ydeevne | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.4.2002) |
| CEN | EN 12342:1998
  Respirationsslanger beregnet til brug med anæstesiapparatur og respiratorer | — | |
| CEN | EN 12442-1:2000
  Animalsk væv og deres derivater brugt i fremstillingen af medicinsk udstyr — Del 1: Analyse og risikostyring | — | |
| CEN | EN 12442-2:2000
  Animalsk væv og deres derivater brugt i fremstillingen af medicinsk udstyr — Del 2: Kontrol af oprindelse, indsamling og håndtering | — | |
| CEN | EN 12442-3:2000
  Animalsk væv og deres derivater brugt i fremstillingen af medicinsk udstyr — Del 3: Validering af eliminering og/eller inaktivering af vira og andre stoffer, som kan overføres | — | |
| CEN | EN 12470-1:2000
  Kliniske termometre. Del 1: Metallisk væske i glastermometre med maksimumvisning | — | |
| CEN | EN 12470-2:2000
  Kliniske termometre — Del 2: Termometre med farveomslag | — | |
| CEN | EN 12470-3:2000
  Kliniske termometre. Del 3: Funktion af kompakte elektriske termometre (som både er forudsigelige og ikke-forudsigelige) med fastholdelse af maksimumvisning | — | |
| CEN | EN 12470-4:2000
  Kliniske termometre — Del 4: Funktionen af elektriske termometre beregnet til kontinuerlig måling | — | |
| CEN | EN 12470-5:2003
  Termometre til klinisk brug — Del 5: Krav til infrarøde øretermometre | — | |
| CEN | EN 12523:1999
  Eksterne proteser og ortoser til arme og ben. Krav og prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN 12563:1998
  Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til kunstige hofteled | — | |
| CEN | EN 12564:1998
  Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til kunstige knæled | — | |
| CEN | EN ISO 12870:2004
  Øjenoptik — Brillestel — Krav og prøvningsmetoder (ISO 12870:2004) | EN ISO 12870:1997 | udløbsdato
  (28.2.2005) |
| CEN | EN 13014:2000
  Anæstesi. Tilslutning af gasprøverør til anæstesi- og respirationsudstyr | — | |
| CEN | EN 13060:2004
  Små damp-autoklaver | — | |
| CEN | EN 13220:1998
  Flowmeteranordninger for tilslutning til medicinske gasudtag fra gasrørsystemer | — | |
| CEN | EN 13221:2000
  Fleksible højtryksforbindelser til brug i forbindelse med medicinske gasser | — | |
| CEN | EN 13328-1:2001
  Respirationssystemfiltre til anæstesi- og respiratorbehandling — Del 1: Saltprøvningsmetode til vurdering af filtreringseffektivitet | — | |
| CEN | EN 13328-2:2002
  Respirationssystemfiltre til brug ved anæstesi- og respiratorbehandling — Del 2: Forhold, som ikke vedrører filtrering | — | |
| EN 13328-2:2002/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.6.2004) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Medicinsk udstyr — Kvalitetsstyringssystemer — Krav til lovmæssige formål (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 31.7.2006 |
| CEN | EN 13503-8:2000
  Øjenoptik. Intraokulære linser. Del 8: Grundlæggende krav (ISO 11979-8:1999 modificeret) | — | |
| CEN | EN 13544-1:2001
  Udstyr til respirationsterapi — Del 1: Forstøvningsudstyr og komponenter | — | |
| EN 13544-1:2001/A1:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.12.2004) |
| CEN | EN 13544-2:2002
  Udstyr til respirationsbehandling — Del 2: Slanger og forbindelsesstykker | — | |
| CEN | EN 13544-3:2001
  Udstyr til respirationsterapi — Del 3: Lufttilblandingsudstyr (Venturimasker) | — | |
| CEN | EN 13624:2003
  Kemiske desinfektionsmidler og antiseptiske midler — Kvantitativ suspensionsprøvning til evaluering af kemiske desinfektionsmidlers svampedræbende aktivitet på instrumenter til brug på det medicinske område — Prøvningsmetode og krav (fase 2, trin 1) | — | |
| CEN | EN 13718-1:2002
  Luftbårne, vandbårne og terrængående ambulancer — Del 1: Krav til grænseflader for medicinsk udstyr til kontinuitet af patientpleje | — | |
| CEN | EN 13718-2:2002
  Luftbårne, vandbårne og terrængående ambulancer — Del 2: Operationelle og tekniske krav til kontinuitet af patientpleje | — | |
| CEN | EN 13726-1:2002
  Prøvningsmetoder for forbindinger — Del 1: Opsugningsevne | — | |
| CEN | EN 13726-2:2002
  Prøvningsmetoder for forbindinger — Del 2: Vanddampgennemtrængelighed i forbindinger | — | |
| CEN | EN 13727:2003
  Kemiske desinfektionsmidler — Kvantitativ suspensionsprøvning til evaluering af desinfektionsmidlers bakteriedræbende aktivitet på instrumenter til brug på det medicinske område — Prøvningsmetode og krav (fase 2, trin 1) | — | |
| CEN | EN 13795-1:2002
  Afdækningsstykker, operationskitler og renrumsdragter anvendt som medicinsk udstyr til patienter, klinisk personale og udstyr — Del 1: Generelle krav til produktion, bearbejdning og produkter | — | |
| CEN | EN 13795-2:2004
  Afdækningsstykker, operationskitler og renrumsdragter anvendt som medicinsk udstyr til patienter, klinisk personale og udstyr — Del 2: Prøvningsmetoder | — | |
| CEN | EN 13824:2004
  Sterilisation af medicinsk udstyr — Aseptisk forarbejdning af flydende medicinsk udstyr — Krav | — | |
| CEN | EN 13826:2003
  Anæstesi — Peak-inspirations-flowmetre | — | |
| CEN | EN 13867:2002
  Koncentrater for hæmodialyse og lignende behandlinger | — | |
| CEN | EN 13976-1:2003
  Redningssystemer — Transport af kuvøser — Del 1: Grænsefladebetingelser | — | |
| CEN | EN 13976-2:2003
  Redningssystemer — Transport af kuvøser — Del 2: Systemkrav | — | |
| CEN | EN 14079:2003
  Ikke-aktivt medicinsk udstyr — Ydelseskrav til og prøvningsmetoder for sugende bomuldsgaze og sugende bomulds- og viskosegaze | — | |
| CEN | EN ISO 14155-1:2003
  Klinisk undersøgelse af medicinsk udstyr til brug på mennesker — Del 1: Generelle krav (ISO 14155-1:2003) | EN 540:1993 | udløbsdato
  (31.8.2003) |
| CEN | EN ISO 14155-2:2003
  Klinisk undersøgelse af medicinsk udstyr til brug på mennesker — Del 2: Kliniske undersøgelsesplaner (ISO 14155-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 14160:1998
  Sterilisation af medicinsk udstyr til engangsbrug omfattende materialer af animalsk oprindelse. Validering og rutinekontrol af sterilisation ved kemiske væsker (ISO 14160:1998) | — | |
| CEN | EN 14180:2003
  Sterilisatorer til medicinske formål — Damp- og formaldehyd-lavtemperatursterilisatorer — Krav og prøvninger | — | |
| CEN | EN 14299:2004
  Ikke-aktive kirurgiske implantater — Særlige krav til kardio- og vaskulære implantater — Specifikke krav til arterielle stents | — | |
| CEN | EN 14348:2005
  Kemiske desinfektionsmidler og antiseptiske midler — Kvantitativ suspensionsprøvning til vurdering af mycobakteriedræbende effekt af kemiske desinfektionsmidler til brug på det medicinske område inklusive desinfektionsmidler til instrumenter — Prøvningsme | — | |
| CEN | EN ISO 14408:2005
  Trakeal tuber beregnet til laser kirurgi — Krav til mærkning og medfølgende informationer (ISO 14408:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 14534:2002
  Øjenoptik — Kontaktlinser og kontaktlinseplejeprodukter — Grundlæggende krav (ISO 14534:2002) | EN ISO 14534:1997 | udløbsdato
  (31.12.2002) |
| CEN | EN ISO 14602:1998
  Ikke-aktive kirurgiske implantater. Implantater til osteosyntese. Specielle krav (ISO 14602:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 14630:2005
  Ikke-aktive kirurgiske implantater — Generelle krav (ISO 14630:2005) | EN ISO 14630:1997 | 30.11.2005 |
| CEN | EN ISO 14889:2003
  Øjenoptik — Brilleglas — Grundlæggende krav til uslebne færdige brilleglas (ISO 14889:2003) | EN ISO 14889:1997 | udløbsdato
  (30.11.2003) |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Sterilisation af medicinsk udstyr og farmaceutiske produkter — Generelle krav til karakterisering af en sterilisationsagent samt udviklingen, valideringen og rutinekontrollen af en sterilisationsproces for medicinsk udstyr (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Medicinsk udstyr — Håndtering af risikostyring for medicinsk udstyr (ISO 14971:2000) | EN 1441:1997 | udløbsdato
  (31.3.2004) |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.3.2004) |
| CEN | EN ISO 15001:2004
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Kompatibilitet med oxygen (ISO 15001:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15004:1997
  Øjenoptik. Oftalmologiske instrumenter. Grundlæggende krav og prøvningsmetoder (ISO 15004:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatur — Specifikation af et nomenklatursystem for medicinsk udstyr til udveksling af regulatoriske data (ISO 15225:2000) | — | |
| EN ISO 15225:2000/A1:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 15747:2005
  Plastikbeholdere til intravenøs injektion (ISO 15747:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-1:2002
  Åndedrætsbehandling ved søvnapnø — Del 1: Åndedrætsudstyr til behandling af søvnapnø (ISO 17510-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-2:2003
  Åndedrætsbehandling ved søvnapnø — Del 2: Masker og anvendelsestilbehør (ISO 17510-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17664:2004
  Sterilisation af medicinsk udstyr — Information, der skal stilles til rådighed af producenten, i forbindelse med gensterilisering af medicinsk udstyr (ISO 17664:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 18777:2005
  Anæstesi — Transportable systemer til flydende oxygen til medicinsk brug — Særlige krav (ISO 18777:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18778:2005
  Respirationsudstyr- Monitorer til børn under 3 år — Særlige krav (ISO 18778:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18779:2005
  Anæstesi — Oxygenbesparende medicinsk udstyr — Særlige krav (ISO 18779:2005) | — | |
| CEN | EN 20594-1:1993
  Koniske forbindelser med 6 % (Luer) studs for sprøjter, kanyler og andet særligt medicinsk udstyr. Del 1: Generelle krav (ISO 594-1:1986) | — | |
| EN 20594-1:1993/A1:1997 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.5.1998) |
| CEN | EN ISO 21647:2004
  Elektromedicinsk udstyr — Respirationsgasmonitorer — Særlige krav til grundlæggende sikkerhed og væsentlig ydeevne (ISO 21647:2004) | EN 12598:1999
  EN ISO 11196:1997 | udløbsdato
  (31.5.2005) |
| CEN | EN ISO 22612:2005
  Beskyttelsesbeklædning mod smitstoffer — Prøvningsmetode for beskyttelsesbeklædnings resistens over for gennemtrængning af biologisk smittende støvpartikler (ISO 22612:2005) | — | |
| CEN | EN 27740:1992
  Kirurgiske instrumenter. Skalpeller med aftagelige blade. Dimensioner for samling (ISO 7740:1985) | — | |
| EN 27740:1992/A1:1997 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.5.1998) |
| CEN | EN 30993-6:1994
  Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 6: Prøvning for lokal virkning efter implantation (ISO 10993-6:1994) | — | |
| CEN | EN 46003:1999
  Kvalitetsstyringssystemer. Medicinsk udstyr. Særlige krav for anvendelsen af EN ISO 9003 | — | |

ESO (1)

Standardens reference og titel

(Referencedokument)

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)

Anm. 1

CEN

EN 285:1996

Sterilisation. Damp-autoklaver. Store autoklaver

—

CEN

EN 375:2001

Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til professionel brug

—

CEN

EN 376:2002

Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til selvundersøgelse

—

CEN

EN 455-1:2000

Medicinske engangshandsker — Del 1: Krav til og prøvning af tæthed

EN 455-1:1993

udløbsdato

(30.4.2001)

CEN

EN 455-2:2000

Medicinske engangshandsker — Del 2: Krav til og prøvning af fysiske egenskaber

EN 455-2:1995

udløbsdato

(30.4.2001)

CEN

EN 455-3:1999

Medicinske engangshandsker. Del 3: Krav og prøvning til biologisk evaluering

—

CEN

EN 550:1994

Sterilisation af medicinsk udstyr. Validering og rutinekontrol af ethylenoxidsterilisation

—

CEN

EN 552:1994

Sterilisation af medicinsk udstyr. Validering og rutinekontrol af strålesterilisation

—

EN 552:1994/A1:1999

Anm. 3

udløbsdato

(30.11.1999)

EN 552:1994/A2:2000

Anm. 3

udløbsdato

(31.5.2001)

CEN

EN 554:1994

Sterilisation af medicinsk udstyr. Validering og rutinekontrol af dampsterilisation

—

CEN

EN 556-1:2001

Sterilisation af medicinsk udstyr — Krav til medicinsk udstyr, som skal mærkes »Sterilt« — Del 1: Krav til slutsterilisering af medicinsk udstyr

EN 556:1994

udløbsdato

(30.4.2002)

CEN

EN 556-2:2003

Sterilisation af medicinsk udstyr — Krav til medicinsk udstyr, som skal mærkes »STERILT« — Del 2: Krav til aseptisk forarbejdet medicinsk udstyr

—

CEN

EN 591:2001

Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til professionel brug

—

CEN

EN 592:2002

Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til selvundersøgelse

—

CEN

EN 737-1:1998

Rørsystemer til medicinske gasser. Del 1: Paneltilslutninger til medicinske gasser under tryk og vakuum

—

CEN

EN 737-2:1998

Rørsystemer til medicinske gasser. Del 2: Anæstesigasudsugningssystemer. Almene krav

—

EN 737-2:1998/A1:1999

Anm. 3

udløbsdato

(30.6.2000)

CEN

EN 737-3:1998

Rørsystemer til medicinske gasser. Del 3: Rørsystemer til komprimerede medicinske gasser og vakuum

—

EN 737-3:1998/A1:1999

Anm. 3

udløbsdato

(30.6.2000)

CEN

EN 737-4:1998

Rørsystemer til medicinske gasser. Del 4: Paneltilslutninger til anæstesigasudsugningssystemer

—

CEN

EN 738-1:1997

Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 1: Trykreduktionsventiler med og uden flowmeterudstyr

—

EN 738-1:1997/A1:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 738-2:1998

Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 2: Trykreduktionsventiler til fordelingspaneler og rørsystemer

—

CEN

EN 738-3:1998

Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 3: Trykreduktionsventiler integreret med flaskeventiler

—

EN 738-3:1998/A1:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 738-4:1998

Trykreduktionsventiler til medicinske gasser. Del 4: Lavtryksreduktionsventiler beregnet til indbygning i medicinsk udstyr

—

EN 738-4:1998/A1:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 739:1998

Koblinger til brug i lavtryksforsyningssystemer for medicinske gasser

—

EN 739:1998/A1:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 740:1998

Anæstesimaskiner og deres moduler. Særlige krav

—

EN 740:1998/A1:2004

Anm. 3

udløbsdato

(31.7.2004)

EN 740:1998/AC:1998

CEN

EN 794-1:1997

Respiratorer. Del 1: Specielle krav til respiratorer til intensiv terapi

—

EN 794-1:1997/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(31.5.2001)

CEN

EN 794-3:1998

Respiratorer. Del 3: Særlige krav til akutmedicinske respiratorer og transportrespiratorer

—

EN 794-3:1998/A1:2005

Anm. 3

31.12.2005

CEN

EN 864:1996

Elektromedicinsk udstyr. Særlige krav til kapnometre

—

CEN

EN 867-2:1997

Ikke-biologiske systemer til anvendelse i sterilisatorer. Del 2: Procesindikatorer (Klasse A)

—

CEN

EN 867-3:1997

Ikke-biologiske systemer til anvendelse i sterilisatorer. Del 3: Specifikation af klasse B-indikatorer til anvendelse i Bowie- og Dick-testen

—

CEN

EN 868-1:1997

Emballagemateriale til sterilt medicinsk udstyr. Del 1: Generelle krav og prøvningsmetoder

—

CEN

EN 980:2003

Grafiske symboler til brug ved mærkning af medicinsk udstyr

EN 980:1996

udløbsdato

(31.10.2003)

CEN

EN 1041:1998

Information fra producenten leveret med medicinsk udstyr

—

CEN

EN 1060-1:1995

Ikke-invasive blodstryksmålere. Del 1: Generelle krav

—

EN 1060-1:1995/A1:2002

Anm. 3

udløbsdato

(30.11.2002)

CEN

EN 1060-2:1995

Ikke invasive blodtryksmålere. Del 2: Supplerende krav til mekaniske blodtryksmålere

—

CEN

EN 1060-3:1997

Ikke-invasive blodtryksmålere. Del 3: Supplerende krav til elektromekaniske blodtryksmålesystemer

—

CEN

EN 1060-4:2004

Ikke-invasive blodtryksmålere — Del 4: Prøvningsmetoder til bestemmelse af nøjagtigheden af et system med automatiserede ikke-invasive blodtryksmålere

—

CEN

EN 1089-3:2004

Transportable gasflasker — Identifikation af gasflasker (eksklusive flaskegas LPG) — Del 3: Farvekodning

EN 1089-3:1997

udløbsdato

(31.10.2004)

CEN

EN 1174-1:1996

Sterilisation af medicinsk udstyr. Vurdering af mikrobiel forurening på produktet. Del 1: Krav

—

CEN

EN 1174-2:1996

Sterilisation af medicinsk udstyr. Estimering af mængden af mikrobiel forurening på produktet. Del 2: Retningslinier

—

CEN

EN 1174-3:1996

Sterilisation af medicinsk udstyr. Estimering af mængden af mikrobiel forurening på produktet. Del 3: Vejledning for metoder til validering af mikrobiologiske analysemetoder

—

CEN

EN 1280-1:1997

Fordampere. Del 1: Firkantet kodede påfyldningssystemer

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(24.11.2000)

CEN

EN 1281-2:1995

Anæstesi- og respirationsudstyr. Koniske konnektorer. Del 2: Konnektorer med gevind, der kan tåle belastning (ISO 5356-2:1987 modificeret)

—

CEN

EN 1282-2:2005

Anæstesi- og respirationsudstyr — Tracheostomituber — Del 2: Tuber til brug for børn (ISO 5366-3:2001 modificeret)

EN 1282-2:1997

31.12.2005

CEN

EN 1422:1997

Sterilisatorer til medicinske formål. Ethylenoxid-sterilisatorer. Krav og prøvningsmetoder

—

CEN

EN 1618:1997

Katetre andre end intravaskulære katetre. Prøvningsmetoder for generelle egenskaber

—

CEN

EN 1639:2004

Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Instrumenter

EN 1639:1996

udløbsdato

(31.12.2004)

CEN

EN 1640:2004

Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Udstyr

EN 1640:1996

udløbsdato

(31.12.2004)

CEN

EN 1641:2004

Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Materialer

EN 1641:1996

udløbsdato

(31.12.2004)

CEN

EN 1642:2004

Tandpleje — Medicinsk udstyr til tandpleje — Dentale implantater

EN 1642:1996

udløbsdato

(31.12.2004)

CEN

EN 1707:1996

Koniske forbindelser med 6% (Luer) studs for sprøjter, kanyler og andet særligt medicinsk udstyr. Låsbare forbindelser

—

CEN

EN 1782:1998

Trakealtuber og konnektorer

—

CEN

EN 1789:1999

Ambulancer og ambulanceudstyr

—

EN 1789:1999/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(30.9.2003)

CEN

EN 1820:2005

Respirationsposer (ISO 5362:2000 modificeret)

EN 1820:1997

31.12.2005

CEN

EN 1865:1999

Specifikationer for båre-, løfte- og bæreudstyr til brug i ambulancer

—

CEN

EN 1970:2000

Indstillelige senge til handicappede personer — Krav og prøvningsmetoder

—

EN 1970:2000/A1:2005

Anm. 3

30.9.2005

CEN

EN 1985:1998

Ganghjælpemidler. Generelle krav og prøvningsmetoder

—

CEN

EN ISO 4074:2002

Latexkondomer — Krav og prøvningsmetoder (ISO 4074:2002)

EN 600:1996

31.8.2005

CEN

EN ISO 4135:2001

Anæstesi- og respirationsudstyr — Terminologi (ISO 4135:2001)

EN ISO 4135:1996

udløbsdato

(28.2.2002)

CEN

EN ISO 5356-1:2004

Anæstesi- og respirationsudstyr — Koniske konnektorer — Del 1: Han- og hunkonnektorer (ISO 5356-1:2004)

EN 1281-1:1997

udløbsdato

(30.11.2004)

CEN

EN ISO 5366-1:2004

Anæstesi- og respirationsudstyr — Tracheostomituber — Del 1: Tuber og konnektorer til brug for voksne (ISO 5366-1:2000)

EN 1282-1:1996

udløbsdato

(31.1.2005)

CEN

EN ISO 7376:2003

Anæstesi- og respirationsudstyr — Laryngoskoper til trakeal intubation (ISO 7376:2003)

EN 1819:1997

udløbsdato

(30.6.2004)

CEN

EN ISO 7439:2002

Kobberspiral til svangerskabsforebyggelse — Krav og prøvninger (ISO 7439:2002)

—

CEN

EN ISO 7886-3:2005

Sterile injektionssprøjter til engangsbrug — Del 3: Sprøjter med automatisk blokering til immunisering med fastlagt dose (ISO 7886-3:2005)

—

CEN

EN ISO 8185:1997

Luftfugtere til medicinsk brug. Generelle krav til luftfugtningssystemer (ISO 8185:1997)

—

CEN

EN ISO 8359:1996

Oxygenkoncentratorer til medicinsk brug. Sikkerhedskrav (ISO 8359:1996)

—

CEN

EN ISO 8835-4:2004

Anæstesiudstyr — Inhalationsnarkosesystemer — Del 4: Fremføringsanordninger til anæstesidampe (ISO 8835-4:2004)

—

CEN

EN ISO 8835-5:2004

Anæstesiudstyr — Inhalationsanæstesisystemer — Del 5: Anæstesirespiratorer (ISO 8835-5:2004)

—

EN ISO 8835-5:2004/AC:2004

CEN

EN ISO 9360-1:2000

Anæstesi- og respirationsudstyr. Fugt- og varmevekslere til fugtning af respirationsgasser i mennesker. Del 1: Fugt- og varmevekslere til brug med respirationsmængde på mindst 250 ml (ISO 9360-1:2000)

—

CEN

EN ISO 9360-2:2002

Anæstesi- og respirationsudstyr — Fugt- og varmevekslere til fugtning af respirationsgasser i mennesker — Del 2: Fugt- og varmevekslere til brug ved trakeostomipatienter, som har en respirationsmængde på mindst 250 ml (ISO 9360-2:2001)

—

CEN

EN ISO 9713:2004

Neurokirurgiske implantater — Selvlukkende intrakranielle aneurismeklemmer (ISO 9713:2002)

—

CEN

EN ISO 9919:2005

Elektromedicinsk udstyr — Særlige krav til sikkerhed og ydeevne af pulsoximetre til medicinsk brug (ISO 9919:2005)

EN 865:1997

30.9.2005

CEN

EN ISO 10079-1:1999

Medicinsk sugeudstyr. Del 1: Elektrisk drevet sugeudstyr. Sikkerhedskrav (ISO 10079-1:1999)

EN ISO 10079-1:1996

udløbsdato

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10079-2:1999

Medicinsk sugeudstyr. Del 2: Manuelt drevet sugeudstyr (ISO 10079-2:1999)

EN ISO 10079-2:1996

udløbsdato

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10079-3:1999

Medicinsk sugeudstyr. Del 3: Sugeudstyr drevet af vakuum eller trykaggregat (ISO 10079-3:1999)

EN ISO 10079-3:1996

udløbsdato

(29.2.2000)

CEN

EN ISO 10535:1998

Personløftere til flytning af handicappede personer. Krav og prøvningsmetoder (ISO 10535:1998)

—

CEN

EN ISO 10555-1:1996

Sterile venekatetre til engangsbrug. Del 1: Generelle krav (ISO 10555-1:1995)

—

EN ISO 10555-1:1996/A1:1999

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2000)

EN ISO 10555-1:1996/A2:2004

Anm. 3

udløbsdato

(30.11.2004)

CEN

EN ISO 10651-2:2004

Respiratorer — Del 2: Særlige krav til respiratorer til hjemmebrug for respiratorafhængige patienter (ISO 10651-2:2004)

EN 794-2:1997

udløbsdato

(31.1.2005)

CEN

EN ISO 10651-4:2002

Anæstesi — Lungeventilatorer — Del 4: Specifikke krav til operatørdrevne resuscitatorer (ISO 10651-4:2002)

—

CEN

EN ISO 10651-6:2004

Respiratorer — Del 6: Særlige krav til respiratorer til hjemmebrug for ikke-respiratorafhængige patienter (ISO 10651-6:2004)

—

CEN

EN ISO 10993-1:2003

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 1: Vurdering og prøvning (ISO 10993-1:2003)

—

CEN

EN ISO 10993-3:2003

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 3: Prøvning af genotoksicitet, carcinogenicitet og reproduktionstoksicitet (ISO 10993-3:2003)

EN 30993-3:1993

udløbsdato

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 10993-4:2002

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 4: Valg af prøvningsmetoder til undersøgelse af interaktion med blod (ISO 10993-4:2002)

EN 30993-4:1993

udløbsdato

(30.4.2003)

CEN

EN ISO 10993-5:1999

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 5: Prøvningsmetoder for in vitro celletoksicitet (ISO 10993-5:1999)

EN 30993-5:1994

udløbsdato

(30.11.1999)

CEN

EN ISO 10993-7:1995

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 7: Ethylenoxidsterilisation (ISO 10993-7:1995)

—

CEN

EN ISO 10993-9:1999

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 9: Struktur til identifikation og bestemmelse af mulige nedbrydelige produkter (ISO 10993-9:1999)

—

CEN

EN ISO 10993-10:2002

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 10: Prøvninger til vurdering af irritation og senere hypersensibilisering (ISO 10993-10:2002)

EN ISO 10993-10:1995

udløbsdato

(31.3.2003)

CEN

EN ISO 10993-11:1995

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 11: Prøvninger af systemisk toksicitet (ISO 10993-11:1993)

—

CEN

EN ISO 10993-12:2004

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 12: præparering af prøver og referencematerialer (ISO 10993-12:2002)

EN ISO 10993-12:1996

udløbsdato

(31.5.2005)

CEN

EN ISO 10993-13:1998

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 13: Identifikation og kvantificering af nedbrydningsprodukter fra medicinsk udstyr af plast (ISO 10993-13:1998)

—

CEN

EN ISO 10993-14:2001

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 14: Bestemmelse og kvantificering af nedbrydningsprodukter fra keramik (ISO 10993-14:2001)

—

CEN

EN ISO 10993-15:2000

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 15: Bestemmelse og mængde af nedbrydelige produkter fra metaller og legeringer (ISO 10993-15:2000)

—

CEN

EN ISO 10993-16:1997

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 16: Toksikokinetisk undersøgelse for nedbrydnings- og udvaskningsprodukter (ISO 10993-16:1997)

—

CEN

EN ISO 10993-17:2002

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr — Del 17: Fastsættelse af tilladte grænseværdier for udsivende stoffer (ISO 10993-17:2002)

—

CEN

EN ISO 11197:2004

Forsyningsenheder til medicinsk brug (ISO 11197:2004)

EN 793:1997

udløbsdato

(30.6.2005)

CEN

EN ISO 11990:2003

Lasere og laserrelateret udstyr — Bestemmelse af lasermodstand i trakeale tubeslanger (ISO 11990:2003)

EN ISO 11990:1999

udløbsdato

(31.10.2003)

CEN

EN 12006-1:1999

Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til hjerte- og karimplantater. Del 1: Kunstige hjerteklapper

—

CEN

EN 12006-2:1998

Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til hjerte- og karimplantater. Del 2: Karproteser og kardiovasculære dele

—

CEN

EN 12006-3:1998

Ikke-aktive kirurgiske implantater. Specielle krav til kardiovaskulære implantater. Del 3: Intravaskulært udstyr

—

CEN

EN 12010:1998

Ikke-aktive kirurgiske implantater. Ledimplantater. Særlige krav

—

CEN

EN 12011:1998

Instrumenter til anvendelse i forbindelse med ikke-aktive kirurgiske implantater. Generelle krav

—

CEN

EN 12182:1999

Tekniske hjælpemidler til handicappede. Generelle krav og prøvningsmetoder

—

CEN

EN 12183:1999

Manuelt drevne kørestole. Krav og prøvningsmetoder

—

CEN

EN 12184:1999

Elektrisk drevne kørestole, scootere og deres ladere. Krav og prøvningsmetoder

—

CEN

EN 12218:1998

Skinnesystemer til ophæng af medicinsk udstyr

—

EN 12218:1998/A1:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 12322:1999

In vitro diagnostisk medicinsk udstyr. Kulturmedier til mikrobiologi. Kriterier for kulturmediers ydeevne

—

EN 12322:1999/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(30.4.2002)

CEN

EN 12342:1998

Respirationsslanger beregnet til brug med anæstesiapparatur og respiratorer

—

CEN

EN 12442-1:2000

Animalsk væv og deres derivater brugt i fremstillingen af medicinsk udstyr — Del 1: Analyse og risikostyring

—

CEN

EN 12442-2:2000

Animalsk væv og deres derivater brugt i fremstillingen af medicinsk udstyr — Del 2: Kontrol af oprindelse, indsamling og håndtering

—

CEN

EN 12442-3:2000

Animalsk væv og deres derivater brugt i fremstillingen af medicinsk udstyr — Del 3: Validering af eliminering og/eller inaktivering af vira og andre stoffer, som kan overføres

—

CEN

EN 12470-1:2000

Kliniske termometre. Del 1: Metallisk væske i glastermometre med maksimumvisning

—

CEN

EN 12470-2:2000

Kliniske termometre — Del 2: Termometre med farveomslag

—

CEN

EN 12470-3:2000

Kliniske termometre. Del 3: Funktion af kompakte elektriske termometre (som både er forudsigelige og ikke-forudsigelige) med fastholdelse af maksimumvisning

—

CEN

EN 12470-4:2000

Kliniske termometre — Del 4: Funktionen af elektriske termometre beregnet til kontinuerlig måling

—

CEN

EN 12470-5:2003

Termometre til klinisk brug — Del 5: Krav til infrarøde øretermometre

—

CEN

EN 12523:1999

Eksterne proteser og ortoser til arme og ben. Krav og prøvningsmetoder

—

CEN

EN 12563:1998

Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til kunstige hofteled

—

CEN

EN 12564:1998

Ikke-aktive kirurgiske implantater. Særlige krav til kunstige knæled

—

CEN

EN ISO 12870:2004

Øjenoptik — Brillestel — Krav og prøvningsmetoder (ISO 12870:2004)

EN ISO 12870:1997

udløbsdato

(28.2.2005)

CEN

EN 13014:2000

Anæstesi. Tilslutning af gasprøverør til anæstesi- og respirationsudstyr

—

CEN

EN 13060:2004

Små damp-autoklaver

—

CEN

EN 13220:1998

Flowmeteranordninger for tilslutning til medicinske gasudtag fra gasrørsystemer

—

CEN

EN 13221:2000

Fleksible højtryksforbindelser til brug i forbindelse med medicinske gasser

—

CEN

EN 13328-1:2001

Respirationssystemfiltre til anæstesi- og respiratorbehandling — Del 1: Saltprøvningsmetode til vurdering af filtreringseffektivitet

—

CEN

EN 13328-2:2002

Respirationssystemfiltre til brug ved anæstesi- og respiratorbehandling — Del 2: Forhold, som ikke vedrører filtrering

—

EN 13328-2:2002/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(30.6.2004)

CEN

EN ISO 13485:2003

Medicinsk udstyr — Kvalitetsstyringssystemer — Krav til lovmæssige formål (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

31.7.2006

CEN

EN 13503-8:2000

Øjenoptik. Intraokulære linser. Del 8: Grundlæggende krav (ISO 11979-8:1999 modificeret)

—

CEN

EN 13544-1:2001

Udstyr til respirationsterapi — Del 1: Forstøvningsudstyr og komponenter

—

EN 13544-1:2001/A1:2004

Anm. 3

udløbsdato

(31.12.2004)

CEN

EN 13544-2:2002

Udstyr til respirationsbehandling — Del 2: Slanger og forbindelsesstykker

—

CEN

EN 13544-3:2001

Udstyr til respirationsterapi — Del 3: Lufttilblandingsudstyr (Venturimasker)

—

CEN

EN 13624:2003

Kemiske desinfektionsmidler og antiseptiske midler — Kvantitativ suspensionsprøvning til evaluering af kemiske desinfektionsmidlers svampedræbende aktivitet på instrumenter til brug på det medicinske område — Prøvningsmetode og krav (fase 2, trin 1)

—

CEN

EN 13718-1:2002

Luftbårne, vandbårne og terrængående ambulancer — Del 1: Krav til grænseflader for medicinsk udstyr til kontinuitet af patientpleje

—

CEN

EN 13718-2:2002

Luftbårne, vandbårne og terrængående ambulancer — Del 2: Operationelle og tekniske krav til kontinuitet af patientpleje

—

CEN

EN 13726-1:2002

Prøvningsmetoder for forbindinger — Del 1: Opsugningsevne

—

CEN

EN 13726-2:2002

Prøvningsmetoder for forbindinger — Del 2: Vanddampgennemtrængelighed i forbindinger

—

CEN

EN 13727:2003

Kemiske desinfektionsmidler — Kvantitativ suspensionsprøvning til evaluering af desinfektionsmidlers bakteriedræbende aktivitet på instrumenter til brug på det medicinske område — Prøvningsmetode og krav (fase 2, trin 1)

—

CEN

EN 13795-1:2002

Afdækningsstykker, operationskitler og renrumsdragter anvendt som medicinsk udstyr til patienter, klinisk personale og udstyr — Del 1: Generelle krav til produktion, bearbejdning og produkter

—

CEN

EN 13795-2:2004

Afdækningsstykker, operationskitler og renrumsdragter anvendt som medicinsk udstyr til patienter, klinisk personale og udstyr — Del 2: Prøvningsmetoder

—

CEN

EN 13824:2004

Sterilisation af medicinsk udstyr — Aseptisk forarbejdning af flydende medicinsk udstyr — Krav

—

CEN

EN 13826:2003

Anæstesi — Peak-inspirations-flowmetre

—

CEN

EN 13867:2002

Koncentrater for hæmodialyse og lignende behandlinger

—

CEN

EN 13976-1:2003

Redningssystemer — Transport af kuvøser — Del 1: Grænsefladebetingelser

—

CEN

EN 13976-2:2003

Redningssystemer — Transport af kuvøser — Del 2: Systemkrav

—

CEN

EN 14079:2003

Ikke-aktivt medicinsk udstyr — Ydelseskrav til og prøvningsmetoder for sugende bomuldsgaze og sugende bomulds- og viskosegaze

—

CEN

EN ISO 14155-1:2003

Klinisk undersøgelse af medicinsk udstyr til brug på mennesker — Del 1: Generelle krav (ISO 14155-1:2003)

EN 540:1993

udløbsdato

(31.8.2003)

CEN

EN ISO 14155-2:2003

Klinisk undersøgelse af medicinsk udstyr til brug på mennesker — Del 2: Kliniske undersøgelsesplaner (ISO 14155-2:2003)

—

CEN

EN ISO 14160:1998

Sterilisation af medicinsk udstyr til engangsbrug omfattende materialer af animalsk oprindelse. Validering og rutinekontrol af sterilisation ved kemiske væsker (ISO 14160:1998)

—

CEN

EN 14180:2003

Sterilisatorer til medicinske formål — Damp- og formaldehyd-lavtemperatursterilisatorer — Krav og prøvninger

—

CEN

EN 14299:2004

Ikke-aktive kirurgiske implantater — Særlige krav til kardio- og vaskulære implantater — Specifikke krav til arterielle stents

—

CEN

EN 14348:2005

Kemiske desinfektionsmidler og antiseptiske midler — Kvantitativ suspensionsprøvning til vurdering af mycobakteriedræbende effekt af kemiske desinfektionsmidler til brug på det medicinske område inklusive desinfektionsmidler til instrumenter — Prøvningsme

—

CEN

EN ISO 14408:2005

Trakeal tuber beregnet til laser kirurgi — Krav til mærkning og medfølgende informationer (ISO 14408:2005)

—

CEN

EN ISO 14534:2002

Øjenoptik — Kontaktlinser og kontaktlinseplejeprodukter — Grundlæggende krav (ISO 14534:2002)

EN ISO 14534:1997

udløbsdato

(31.12.2002)

CEN

EN ISO 14602:1998

Ikke-aktive kirurgiske implantater. Implantater til osteosyntese. Specielle krav (ISO 14602:1998)

—

CEN

EN ISO 14630:2005

Ikke-aktive kirurgiske implantater — Generelle krav (ISO 14630:2005)

EN ISO 14630:1997

30.11.2005

CEN

EN ISO 14889:2003

Øjenoptik — Brilleglas — Grundlæggende krav til uslebne færdige brilleglas (ISO 14889:2003)

EN ISO 14889:1997

udløbsdato

(30.11.2003)

CEN

EN ISO 14937:2000

Sterilisation af medicinsk udstyr og farmaceutiske produkter — Generelle krav til karakterisering af en sterilisationsagent samt udviklingen, valideringen og rutinekontrollen af en sterilisationsproces for medicinsk udstyr (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Medicinsk udstyr — Håndtering af risikostyring for medicinsk udstyr (ISO 14971:2000)

EN 1441:1997

udløbsdato

(31.3.2004)

EN ISO 14971:2000/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(31.3.2004)

CEN

EN ISO 15001:2004

Anæstesi- og respirationsudstyr — Kompatibilitet med oxygen (ISO 15001:2003)

—

CEN

EN ISO 15004:1997

Øjenoptik. Oftalmologiske instrumenter. Grundlæggende krav og prøvningsmetoder (ISO 15004:1997)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatur — Specifikation af et nomenklatursystem for medicinsk udstyr til udveksling af regulatoriske data (ISO 15225:2000)

—

EN ISO 15225:2000/A1:2004

Anm. 3

udløbsdato

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 15747:2005

Plastikbeholdere til intravenøs injektion (ISO 15747:2003)

—

CEN

EN ISO 17510-1:2002

Åndedrætsbehandling ved søvnapnø — Del 1: Åndedrætsudstyr til behandling af søvnapnø (ISO 17510-1:2002)

—

CEN

EN ISO 17510-2:2003

Åndedrætsbehandling ved søvnapnø — Del 2: Masker og anvendelsestilbehør (ISO 17510-2:2003)

—

CEN

EN ISO 17664:2004

Sterilisation af medicinsk udstyr — Information, der skal stilles til rådighed af producenten, i forbindelse med gensterilisering af medicinsk udstyr (ISO 17664:2004)

—

CEN

EN ISO 18777:2005

Anæstesi — Transportable systemer til flydende oxygen til medicinsk brug — Særlige krav (ISO 18777:2005)

—

CEN

EN ISO 18778:2005

Respirationsudstyr- Monitorer til børn under 3 år — Særlige krav (ISO 18778:2005)

—

CEN

EN ISO 18779:2005

Anæstesi — Oxygenbesparende medicinsk udstyr — Særlige krav (ISO 18779:2005)

—

CEN

EN 20594-1:1993

Koniske forbindelser med 6 % (Luer) studs for sprøjter, kanyler og andet særligt medicinsk udstyr. Del 1: Generelle krav (ISO 594-1:1986)

—

EN 20594-1:1993/A1:1997

Anm. 3

udløbsdato

(31.5.1998)

CEN

EN ISO 21647:2004

Elektromedicinsk udstyr — Respirationsgasmonitorer — Særlige krav til grundlæggende sikkerhed og væsentlig ydeevne (ISO 21647:2004)

EN 12598:1999

EN ISO 11196:1997

udløbsdato

(31.5.2005)

CEN

EN ISO 22612:2005

Beskyttelsesbeklædning mod smitstoffer — Prøvningsmetode for beskyttelsesbeklædnings resistens over for gennemtrængning af biologisk smittende støvpartikler (ISO 22612:2005)

—

CEN

EN 27740:1992

Kirurgiske instrumenter. Skalpeller med aftagelige blade. Dimensioner for samling (ISO 7740:1985)

—

EN 27740:1992/A1:1997

Anm. 3

udløbsdato

(31.5.1998)

CEN

EN 30993-6:1994

Biologisk vurdering af medicinsk udstyr. Del 6: Prøvning for lokal virkning efter implantation (ISO 10993-6:1994)

—

CEN

EN 46003:1999

Kvalitetsstyringssystemer. Medicinsk udstyr. Særlige krav for anvendelsen af EN ISO 9003

—

| Anm. 1 | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

| Note 3 | I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Note 3

I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav.

BEMÆRK:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(3)  EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/17

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik

(2005/C 240/03)

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

| ESO (1) | Standardens reference og titel
  (Referencedokument) | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 375:2001
  Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til professionel brug | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til selvundersøgelse | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Sterilisation af medicinsk udstyr — Krav til medicinsk udstyr, som skal mærkes »Sterilt« — Del 1: Krav til slutsterilisering af medicinsk udstyr | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til professionel brug | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til selvundersøgelse | — | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Respiratorer. Del 1: Specielle krav til respiratorer til intensiv terapi | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.5.2001) |
| CEN | EN 980:2003
  Grafiske symboler til brug ved mærkning af medicinsk udstyr | EN 980:1996 | udløbsdato
  (31.10.2003) |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Fordampere. Del 1: Firkantet kodede påfyldningssystemer | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (24.11.2000) |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Anæstesi- og respirationsudstyr — Terminologi (ISO 4135:2001) | — | |
| CEN | EN 12286:1998
  In vitro-diagnostiske systemer. Måling af kvantiteter i prøver af biologisk oprindelse. Beskrivelse af referencemåleprocedurer | — | |
| EN 12286:1998/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (24.11.2000) |
| CEN | EN 12287:1999
  In vitro-diagnostisk medicinsk udstyr. Måling af kvantiteter i prøver af biologisk oprindelse. Beskrivelse af referencematerialer | — | |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro diagnostisk medicinsk udstyr. Kulturmedier til mikrobiologi. Kriterier for kulturmediers ydeevne | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.4.2002) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Medicinsk udstyr — Kvalitetsstyringssystemer — Krav til lovmæssige formål (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 31.7.2006 |
| CEN | EN 13532:2002
  Generelle krav til in vitro diagnostisk medicinsk udstyr til selvundersøgelse | — | |
| CEN | EN 13612:2002
  Ydeevnebedømmelse af in vitro diagnostisk medicinsk udstyr | — | |
| CEN | EN 13640:2002
  Stabilitetsprøvning af in vitro diagnostiske reagenser | — | |
| CEN | EN 13641:2002
  Elimination eller reduktion af infektionsrisiko relateret til in vitro diagnostisk medicinsk udstyr | — | |
| CEN | EN 13975:2003
  Prøveudtagningsprocedurer til stikprøver af in vitro-diagnostisk medicinsk udstyr — Statistiske aspekter | — | |
| CEN | EN 14254:2004
  In vitro-diagnostisk udstyr — Engangsbeholdere til prøveopsamling fra mennesker af andet end blod | — | |
| CEN | EN 14820:2004
  Engangsbeholdere til prøveopsamling af veneblod fra mennesker | — | |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Sterilisation af medicinsk udstyr og farmaceutiske produkter — Generelle krav til karakterisering af en sterilisationsagent samt udviklingen, valideringen og rutinekontrollen af en sterilisationsproces for medicinsk udstyr (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Medicinsk udstyr — Håndtering af risikostyring for medicinsk udstyr (ISO 14971:2000) | — | |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.3.2004) |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  In vitro-diagnostiske prøvningssystemer — Krav til blodglucose-overvågningssystemer til selvundersøgelse ved styring af diabetes mellitus (ISO 15197:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nomenklatur — Specifikation af et nomenklatursystem for medicinsk udstyr til udveksling af regulatoriske data (ISO 15225:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  In vitro-diagnostisk medicinsk udstyr — Måling af kvantiteter i biologiske prøver — Metrologisk sporbarhed af værdier tilskrevet kalibratorer og kontrolmaterialer (ISO 17511:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  In vitro-diagnostisk medicinsk udstyr — Måling af kvantiteter i biologiske prøver — Metrologisk sporbarhed for katalytisk koncentration af enzymer tilskrevet kalibratorer og kontrolmaterialer (ISO 18153:2003) | — | |

ESO (1)

Standardens reference og titel

(Referencedokument)

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)

Anm. 1

CEN

EN 375:2001

Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til professionel brug

—

CEN

EN 376:2002

Informationer fra producenten vedrørende in vitro diagnostiske reagenser til selvundersøgelse

—

CEN

EN 556-1:2001

Sterilisation af medicinsk udstyr — Krav til medicinsk udstyr, som skal mærkes »Sterilt« — Del 1: Krav til slutsterilisering af medicinsk udstyr

—

CEN

EN 591:2001

Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til professionel brug

—

CEN

EN 592:2002

Brugermanualer for in vitro diagnostiske instrumenter til selvundersøgelse

—

CEN

EN 794-1:1997

Respiratorer. Del 1: Specielle krav til respiratorer til intensiv terapi

—

EN 794-1:1997/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(31.5.2001)

CEN

EN 980:2003

Grafiske symboler til brug ved mærkning af medicinsk udstyr

EN 980:1996

udløbsdato

(31.10.2003)

CEN

EN 1280-1:1997

Fordampere. Del 1: Firkantet kodede påfyldningssystemer

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(24.11.2000)

CEN

EN ISO 4135:2001

Anæstesi- og respirationsudstyr — Terminologi (ISO 4135:2001)

—

CEN

EN 12286:1998

In vitro-diagnostiske systemer. Måling af kvantiteter i prøver af biologisk oprindelse. Beskrivelse af referencemåleprocedurer

—

EN 12286:1998/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(24.11.2000)

CEN

EN 12287:1999

In vitro-diagnostisk medicinsk udstyr. Måling af kvantiteter i prøver af biologisk oprindelse. Beskrivelse af referencematerialer

—

CEN

EN 12322:1999

In vitro diagnostisk medicinsk udstyr. Kulturmedier til mikrobiologi. Kriterier for kulturmediers ydeevne

—

EN 12322:1999/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(30.4.2002)

CEN

EN ISO 13485:2003

Medicinsk udstyr — Kvalitetsstyringssystemer — Krav til lovmæssige formål (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

31.7.2006

CEN

EN 13532:2002

Generelle krav til in vitro diagnostisk medicinsk udstyr til selvundersøgelse

—

CEN

EN 13612:2002

Ydeevnebedømmelse af in vitro diagnostisk medicinsk udstyr

—

CEN

EN 13640:2002

Stabilitetsprøvning af in vitro diagnostiske reagenser

—

CEN

EN 13641:2002

Elimination eller reduktion af infektionsrisiko relateret til in vitro diagnostisk medicinsk udstyr

—

CEN

EN 13975:2003

Prøveudtagningsprocedurer til stikprøver af in vitro-diagnostisk medicinsk udstyr — Statistiske aspekter

—

CEN

EN 14254:2004

In vitro-diagnostisk udstyr — Engangsbeholdere til prøveopsamling fra mennesker af andet end blod

—

CEN

EN 14820:2004

Engangsbeholdere til prøveopsamling af veneblod fra mennesker

—

CEN

EN ISO 14937:2000

Sterilisation af medicinsk udstyr og farmaceutiske produkter — Generelle krav til karakterisering af en sterilisationsagent samt udviklingen, valideringen og rutinekontrollen af en sterilisationsproces for medicinsk udstyr (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Medicinsk udstyr — Håndtering af risikostyring for medicinsk udstyr (ISO 14971:2000)

—

EN ISO 14971:2000/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(31.3.2004)

CEN

EN ISO 15197:2003

In vitro-diagnostiske prøvningssystemer — Krav til blodglucose-overvågningssystemer til selvundersøgelse ved styring af diabetes mellitus (ISO 15197:2003)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nomenklatur — Specifikation af et nomenklatursystem for medicinsk udstyr til udveksling af regulatoriske data (ISO 15225:2000)

—

CEN

EN ISO 17511:2003

In vitro-diagnostisk medicinsk udstyr — Måling af kvantiteter i biologiske prøver — Metrologisk sporbarhed af værdier tilskrevet kalibratorer og kontrolmaterialer (ISO 17511:2003)

—

CEN

EN ISO 18153:2003

In vitro-diagnostisk medicinsk udstyr — Måling af kvantiteter i biologiske prøver — Metrologisk sporbarhed for katalytisk koncentration af enzymer tilskrevet kalibratorer og kontrolmaterialer (ISO 18153:2003)

—

| Anm. 1 | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

| Note 3 | I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Note 3

I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav.

BEMÆRK:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles, Tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(3)  EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/20

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2005/C 240/04)

(EØS-relevant tekst)

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Frankrig

Sag nr.: E10/2005

Støtteordning: Radio- og tv-licens — Frankrig

Formål: Finansiering af den franske public-servicekanal France Télévision

Retsgrundlag: Loi no 49-1032 du 30 juillet 1949

Rammebeløb: Beløbet varierer fra år til år

Varighed: Ovennævnte lov danner grundlag for finansieringen af France Télévisions public service-virksomhed

Andre oplysninger: Kommissionens beslutning om at støtten til France Télévision udgør statsstøtte i henhold til den i artikel 1, litra b) i forordning 659/99 anførte betydning. Efter anmodning fra Kommissionen har de franske myndigheder givet tilsagn om at ændre visse aspekter af finansieringsordningen for den franske public service-kanal for at bringe den i overensstemmelse med fællesmarkedet

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Luxembourg

Sag nr.: N205 C/2004 og N205 D/2004

Støtteordning: Rammelov for støtte til virksomheder i middelklassesektorerne

Formål: Miljøbeskyttelse; fremme af F&U-aktiviteter

Retsgrundlag: loi portant création d'«un cadre général des régimes d'aides en faveur du secteur des classes moyennes»

Rammebeløb: 1 mio. EUR (miljø) og 500 000 EUR (F&U)

Støtteintensitet eller -beløb:

| — | Højst 40 % (ekskl. tillæg) til støtte til miljøbeskyttelse |
| --- | --- |

—

Højst 40 % (ekskl. tillæg) til støtte til miljøbeskyttelse

| — | 100 % + 15 % til støtte til rensning af forurenede byggegrunde |
| --- | --- |

—

100 % + 15 % til støtte til rensning af forurenede byggegrunde

| — | 25 %, 50 % og 75 % (ekskl. tillæg) til støtte i de forskellige forskningsstadier |
| --- | --- |

—

25 %, 50 % og 75 % (ekskl. tillæg) til støtte i de forskellige forskningsstadier

Varighed: 6 år

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Det Forenede Kongerige

Sag nr.: N 206/2003

Støtteordning: Tilskud til transport på vandveje (Waterborne Freight Grant)

Formål: At tilskynde til at flytte transport fra landeveje til vandveje ved at yde støtte til nye/eksisterende former for transport på ydre og indre vandveje, hvis transport på lastbiler derved kan undgås, og hvis det medfører miljøforbedring i Det Forenede Kongerige

Retsgrundlag: Transport Act 2000, section 272; Transport (Scotland) Act 2001, section 71

Rammebeløb: Det samlede rammebeløb for Freight Facilities Grant Scheme og Waterborne Freight Grant er på 60 mio. GBP

Varighed: 6 år

Andre oplysninger: Ordningen supplerer den eksisterende Freight Facilities Grant (FFG) Scheme
   (1)

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Frankrig

Sag nr.: N 312/2003

Støtteordning: Modernisering af finansieringen af Centres Techniques Industriels (CTI) og Centres Professionnels de Développement Technique (CFDE)

Formål (sektor): Fremme af mekaniske produkter, forbrugsvarer og byggematerialer (Forbrugsvarer, mekaniske produkter og byggematerialer)

Retsgrundlag: loi 2001-692 du 1er août 2001 et loi de finance annuelle

Varighed: Fra datoen for Kommissionens godkendelse indtil 31. december 2004

Andre oplysninger: Støttemodtager: CTI og CPDE inden for sektoren for forbrugsvarer, mekaniske produkter og byggematerialer

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland (Sachsen)

Sag nr.: N 548/04

Støtteordning: Støtte til udvikling af nye eller hidtil ukendte produkter og metoder i fristaten Sachsen — Forlængelse af støtteordning NN 32/98

Formål: F&U

Retsgrundlag: Förderrichtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit über die Gewährung von Zuwendungen für Projekte zur Entwicklung neuer oder neuartiger Produkte und Verfahren im Freistaat Sachsen (Einzelbetriebliche Projektförderung) vom 7. Februar 2001;

Vorläufige Sächsische Haushaltsordnung (SäHo) vom 19. Dezember 1990;

Vorläufige Verwaltungsvorschrift zu §§ 23, 44 SäHo

Rammebeløb: 225 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: 50 % til industriel forskning; 25 % til udvikling på prækonkurrencestadiet; i givet fald 10 % tillæg til SMV + 10 % tillæg til faktisk samarbejde mellem offentlige F&U-institutter og virksomheder

Varighed: 1.1.2005-31.12.2009

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Italien

Sag nr.: N 582/04

Støtteordning: Statsstøtte til fremme af biobrændstof/skattebegunstigelse

Formål: Miljøbeskyttelse

Retsgrundlag: Art. 21 par. 6 del Decreto Legislativo 25 ottobre 1995 n. 504; legge del 30.12.2004 n. 311 (finanziaria 2005)

Støtteintensitet eller -beløb: 561 267 000 EUR

Varighed: Indtil 30.06.2010

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Det Forenede Kongerige (Wales)

Sag nr.: N 597/2003

Støtteordning: Støtte til fremme af træenergi

Formål: Støtte til udnyttelse af træ som vedvarende energikilde i Wales. Støtte til projekter, der fremmer træbrændselsmarkeder i Wales

Retsgrundlag: 1967 Forestry Act

Rammebeløb: 6 mio. GBP (9 mio. EUR) i hele ordningens løbetid

Støtteintensitet eller -beløb: Højst 40 % af de støtteberettigede omkostninger med tilskud på 5 % i områder omfattet af artikel 87, stk. 3, litra c) og 10 % i områder omfattet af artikel 87, stk. 3, litra a). Yderligere tilskud på 10 % til SMV

Varighed: 3 år (indtil september 2007)

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Belgien (Flandern)

Sag nr.: N 608/2004

Støtteordning: Certifikation for kombinerede kraftvarmeværker

Formål: Miljøbeskyttelse (energi)

Retsgrundlag: Besluit van de Vlaamse regering van 5 maart 2004 houdende de openbaredienstverplichting ter bevordering van de elektriciteitsopwekking in kwalitatieve warmtekrachtinstallaties

Støtteintensitet eller -beløb: Foranstaltningen udgør ikke statsstøtte

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  N 649/2001 — UK — Freight Facilities Grant; Kommissionens beslutning af 20.12.2001.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/23

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

(2005/C 240/05)

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at fremsætte indsigelser, jf. artikel 7 og 12d i nævnte forordning. Enhver indsigelse mod denne ansøgning skal fremsættes via myndighederne i en medlemsstat, i en WTO-medlemsstat eller i et tredjeland, der er anerkendt efter proceduren i artikel 12, stk. 3, senest seks måneder efter denne offentliggørelse. Offentliggørelsen er begrundet i de forhold, som er beskrevet nedenfor, navnlig under 4.6, der giver grundlag for at betragte ansøgningen som berettiget efter forordning (EØF) nr. 2081/92.

SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

»CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO«

EF-nr.: IT/00270/21.1.2003

BOB ( ) BGB (X)

Denne meddelelse er et sammendrag til informativt brug. Interesserede og især producenter af det pågældende BOB- og BGB-produkt kan konsultere den fuldstændige version af specifikationen hos de nationale tjenester eller sammenslutninger eller hos Europa-Kommissionens resorttjenestegrene (1).

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed

| Navn: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresse: | Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma |
| Tlf. | 06-481 99 68 |
| Fax | 06-42 01 31 26 |
| e-mail: | qtc3@politicheagricole.it |

Navn:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresse:

Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma

Tlf.

06-481 99 68

Fax

06-42 01 31 26

e-mail:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Ssammenslutning

2.1   Navn: Consorzio di Tutela e valorizzazione degli ortaggi dell'altopiano del Fucino

2.2   Adresse:

| P.zza Torlonia, 91— I-67051 Avezzano (AQ) |
| --- |
| Tlf. (39) 863 50 22 31 |

P.zza Torlonia, 91— I-67051 Avezzano (AQ)

Tlf. (39) 863 50 22 31

2.3   Sammensætning: Producenter/forarbejdningsvirksomheder (x) andet ( )

3.   Produktets art

kategori 1 — Frugt, grøntsager og korn; ubehandlet eller forarbejdet — Gulerod

4.   Varespecifikation

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1   Navn: »Carota dell'Altopiano del Fucino«

4.2   Beskrivelse: BGB »Carota dell'Altopiano del Fucino« betegner guleroden af sorterne af arten »Daucus carota L.«, der er udledt af følgende sorter: MAESTRO (Vilmorin); PRESTO (Vilmorin); CONCERTO (Vilmorin); NAPOLI (Bejo); NANDOR (Clause); DORDOGNE (SG).

Produktet skal have følgende egenskaber

form: cylinderformet med afrundet spids og uden rodtråde

farve: dyb orange, også skulderen;

indhold

saccharose: > 3 %

betacaroten > 100 mg/kg

ascorbinsyre > 5 mg/kg

protein > 1,2 %

fibre > 1,2 %

fysiske egenskaber: kødet er sprødt og knækker rent.

For alle sorter skal handelsklassen være »Extra« eller »Prima«.

4.3   Geografisk område: Produktionsområdet for »Carota dell'Altopiano del Fucino« er hele Fucino-højsletten.

Området afgrænses af Strada Provinciale Circonfucense og omfatter arealer, der underopdeles af markveje, og nummererede jordlodder i følgende kommuner i Aquila-provinsen: Avezzano og opland; Celano og opland; Cerchio; Aielli; Collarmele; Pescina og opland; S.Benedetto dei Marsi; Gioia dei Marsi og opland; Lecce nei Marsi; Ortucchio; Trasacco; Luco dei Marsi.

4.4   Bevis for oprindelse: Frilandsdyrkning af gulerødder startede i 1950 på Fucino-højsletten. De betydelige indtægter fra dyrkningen fangede landbrugernes interesse, der således indførte guleroden i det traditionelle sædskifte på Fucino-højsletten.

Sammen med de økonomiske fordele har gulerodsdyrkningen betydet en forlængelse af sædskiftet, der betydeligt har reduceret problemer såsom udvikling af plantesygdomme eller jordtræthed, som har forårsaget mange problemer for afgrøder i Fucino-området. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at det rette sædskifte er medvirkende til at bekæmpe kartoffel- og sukkerroenematoder, takket være indførelsen af guleroden i modsætning til tidligere, hvor nematoder blev bekæmpet med røgning.

Denne afgrødes succes gør den til hovedafgrøden i Fucino-højslettens grønsagssektor, hvilket også ses af dens popularitet og omdømme både på nationale og internationale markeder. Denne berømmelse får mange producenter til at anvende navnet »Fulcino« for at afsætte produkter fra andre produktionsområder. Derfor er det nødvendigt at garantere produktets oprindelse gennem en procedure, der garanterer sporbarheden af de forskellige produktionsfaser og kontrollen af de producenter og jordlodder, hvor Fulcino-guleroden dyrkes, som er opført i hertil oprettede fortegnelser. Den pågældende kontrol udføres af et kontrolorgan. Dette organ, der er akkrediteret af ministeriet for skov- og landbrug, kontrolerer ligeledes, at produktet »Carota dell'Altopiano del Fucino« svarer til varespecifikationen.

4.5   Fremstillingsmetode: Produktionsteknikkerne er de sædvanlige gulerodsdyrkningsmetoder, der består af følgende faser

forberedelse af jorden til såning: pløjning; harvning; tromling; gødskning uden anvendelse af gødning for at undgå, at rødderne bliver brune på grund af afsætning af organiske stoffer i vækstperioden.

Såningen sker udelukkende mekanisk for at sikre en ensartet spredning og en optimal plantetæthed. Frøene lægges i rækker med 35-40 cm afstand, og frøene sås med 5-7 cm afstand eller i kontinuerlige dobbeltrækker. Frøene lægges i 0,5-1,5 cm dybde.

Sædskiftet skal være mindst fireårigt.

Dyrkningsteknikkerne udføres normalt mekanisk.

Der foretages mindst en lugning for at begrænse ukrudt o.lign. og for samtidig at løsne jorden, således at roden kan udvikle sig harmonisk uden forsnævringer eller folder; der foretages ligeledes en hypning, således at skuldrene ikke bliver grønne.

Der skal kunstvandes regelmæssigt og ofte, men i små mængder — højst 400 mc/ha ad gangen og med sprinklere. Om sommeren (juli, august) kunstvandes der om nødvendigt enten i nattetimerne eller senest i de første morgentimer.

Høsten foretages på det bedste udviklingsstadie i forhold til produktets anvendelse og emballagetype; ved emballeringen overholdes alle kvalitetsnormer i EF-bestemmelser og egenskaberne i pkt. 4.2.

De produkter, der er bestemt til konservering, skal først høstes når fuldt udviklet og ikke før det tidspunkt, der er fastsat for sorten, og under hensyntagen til vejrlig for at sikre, at de kvalitative og organoleptiske egenskaber bevares ved konservering. I sommerperioden (juli, august) foretages høsten tidligt om morgenen eller sidst på eftermiddagen for at undgå, at produktet udsættes for stærk sol.

Når guleroden er høstet, skal den inden fire timer transporteres til emballeringscentre, hvor den inden vask og emballering nedkøles for at sikre, at egenskaber som sprødhed, farve og smag bevares.

4.6   Tilknytning: Produktets tilgængelighed i området har medført udvikling af tilknyttede aktiviteter såsom forarbejdning og emballering; det gælder både forarbejdning til gulerodsterninger og -saft. Alt dette har bidraget til at skabe et system, der kombinerer områdets gunstige jordbunds- og klimabetingelser, den høje grad af specialisering hos såvel landbrugere som sælgere og de mange forarbejdningsstrukturer, der har givet området berømmelsen som et uovertruffent gulerodsområde.

Fucino-højsletten, der er særlig berømt for sin grønsagsproduktion, ligger geografisk i den sydlige del af Midtitalien, Abruzzo, der er kendt som naturpark-regionen (Regione dei Parchi).

Hele området er fladt, ligger i 700 m højde, dækker 16 000 ha og er omgivet af bjerge af særlig stor naturværdi, såsom »Parco nazionale d'Abruzzo«, »Velino-Sirente« og »Ernici-Simbruini«.

Dens oprindelse som landbrugsområde går kun tilbage til slutningen af 1800-tallen, da prins Alessandro Torlonia lod udføre dræningsarbejder i det område, der blev anset for at være Italiens tredjestørste sø »Il Lago del Fucino«.

Altopiano del Fucino kan således defineres som »unge, højproduktive og uforurenede landområder«, der takket være jordens art og det gunstige klima giver grønsagerne deres særlige smagsmæssige og næringsværdimæssige egenskaber, der påskønnes og anerkendes af de europæiske forbrugere.

Jorden er sandet/leret med højt kalkindhold, ph-værdien ligger mellem subalcalin og alcalin med høje værdier af organisk materiale, der kan tilskrives den rigelige gødskning, som Fucino-landbrugerne foretager hvert andet år.

Klimaet påvirkes af de omkringliggende bjergkæder, højden og den relativt høje fugtighed, der skyldes det tætte net af kanaler, som sikrer vandbehovet i dyrkningsperioden og opsamler det overflødige vand om vinteren. Kort sagt er vintrene hårde og regnfulde, medens somrene er varme, hovedsagelig juli og til midten af august, og den høje beliggenhed betyder, at der er betydelige temperaturforskelle mellem dag og nat.

Efter landvindingen på Fucino-højsletten blev der først dyrket kartofler og sukkerroer, derefter andre afgrøder, bl.a. gulerødder, ikke kun for at fremme et bedre sædskifte, men også fordi landbrugerne på eget initiativ udvidede deres specialisering.

Fucino-området fandt sin hovedafgrøde takket være de særegenskaber, som jorden selv kan overføre til produktet.

Gulerødder fra Fucino har, på grund af jordens løse konsistens, den typiske cylinderform med afrundet spids, er helt uden rodtråde og dybe ar, fuldstændig glatte og dyb orange på en homogen måde; deres karakteristiske næringsstofindhold er tydelig sporbart: deres høje indhold af ascorbinsyre (5 mg/kg) og sukkerindholdet er indbyrdet meget fint afbalanceret. Indholdet af kulhydrater er over gennemsnittet, proteinindholdet er på 1,2 %, medens fiberindholdet (1,8 %) fremmer indholdet af sporstoffer (kalcium, jern, fosfor og kalium).

»Carota dell'Altopiano del Fucino's« vitaminindhold er et andet typisk element, der gør guleroden letgenkendelig: højt indhold af B 1-vitamin, riboflavin og især A-vitaminer (> 100 mg/kg).

4.7   Kontrolinstans:

| Navn: | Agroqualita |
| --- | --- |
| Adresse: | Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma |
| Tlf. | 06-47 82 24 63 |
| Fax | 06-47 82 24 39 |

Navn:

Agroqualita

Adresse:

Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma

Tlf.

06-47 82 24 63

Fax

06-47 82 24 39

4.8   Mærkning: Produktet markedsføres i hertil beregnet ny emballage udført i træ, pap eller plast, der påføres mærkning med følgende oplysninger:

betegnelsen »CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO IGP INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA« skrevet med bogstaver, der mindst er dobbelt så store som al anden skrift;

alle oplysninger om navn, firmabetegnelse, adressen på producent/emballagefirma m.m., der kræves ifølge bestemmelserne på området.

Det er forbudt at tilføje andre kvalificerende oplysninger end dem, der er tilladt ifølge varespecifikationen.

De produkter, der er blevet anvendt som råmateriale til »Carota dell'Altopiano del Fucino BGB«, også efter forarbejdning, kan markedsføres i emballage, der er påført henvisning til den pågældende betegnelse, uden angivelse af EF-logoet, hvis:

»Carota dell'Altopiano del Fucino BGB« certificeret som sådan, er den eneste gulerodssort, der indgår i produktet

virksomheder, der anvender »Carota dell'Altopiano del Fucino BGB«, er opført i et særligt register, der føres og holdes ajour af et organ, der er godkendt af skov- og landbrugsministeriet, og som kontrolleres heraf, hvad angår den beskyttede betegnelse.

Anvendelse af »Carota dell'Altopiano del Fucino BGB« sammen med andre ingredienser er ifølge gældende regler kun tilladt med henvisning til, at »Carota dell'Altopiano del Fucino BGB« indgår som en af ingredienserne i det pågældende produkt.

Logo

Varemærket består i den øvre del af »Carota dell'Altopiano del Fucino« med grønne bogstaver i Pantone P.C.S. (S 274-1 CVS) i skrifttypen Cooper blk hd bt, indrammet af en sort streg og udformet således, at den centrale del (Altopiano) er højere end afslutningen af udtrykket (Fucino). I den nedre del står der INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA i skrifttypen Arial afrundet mt bold, i hvidt på blå baggrund (Pantone reflex blue). EF-logoet for BGB sidder til venstre herfor.

4.9   Nationale Krav: —

---

(1)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Landbrug — Kvalitetspolitik for landbrugsprodukter, B-1049 Bruxelles.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/28

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

(2005/C 240/06)

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at fremsætte indsigelser, jf. artikel 7 og 12d i nævnte forordning. Enhver indsigelse mod denne ansøgning skal fremsættes via myndighederne i en medlemsstat, i en WTO-medlemsstat eller i et tredjeland, der er anerkendt efter proceduren i artikel 12, stk. 3, senest seks måneder efter denne offentliggørelse. Offentliggørelsen er begrundet i de forhold, som er beskrevet nedenfor, navnlig under 4.6, der giver grundlag for at betragte ansøgningen som berettiget efter forordning (EØF) nr. 2081/92.

SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

»PATACA DE GALICIA« ELLER »PATATA DE GALICIA«.

Nr. CE: ES/00205/6.9.2001

BOB ( ) BGB (X)

Denne oversigt er et resumé, der tjener til oplysning. Interesserede, herunder især producenterne af de pågældende BGB-produkter, kan konsultere den fuldstændige varespecifikation for yderligere oplysninger på nationalt niveau eller hos de ansvarlige tjenestegrene i Europa-Kommissionen (1).

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed

| Navn: | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación
  Dirección General de Alimentación
  Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales |
| --- | --- |
| Adresse: | Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 Madrid |
| Tlf. | (34) 913 47 53 94 |
| Fax | (34) 913 47 54 10 |

Navn:

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Dirección General de Alimentación

Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales

Adresse:

Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 Madrid

Tlf.

(34) 913 47 53 94

Fax

(34) 913 47 54 10

2.   Ansøgende sammenslutning

2.1.A)   Navn: S.A.T. N447 XUGA — A LIMIA.

2.2.A)   Adresse: Porto Alto. Xinzo de Limia. OURENSE.

2.1.B)   Navn: Cooperativa de Santaballa

2.2.B)   Adresse: Santaballa. Vilalba. LUGO.

2.3)   Sammensætning: producenter/forarbejdere (x) andet( )

3.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn — kartoffel

4.   Varespecifikation

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1.   Navn: »Pataca de Galicia« eller »Patata de Galicia«.

4.2.   Beskrivelse: Produktet defineres som knolde af arten Solanum tuberosum L., af den dyrkede sort »KENNEBEC«, bestemt til konsum.

For at blive omfattet af den beskyttede betegnelse skal kartoflerne have en størrelse på mindst 40 mm og højst 80 mm. Størrelsen bestemmes ved længden i mm af siden på en kvadratnetmaske, som knoldene lige akkurat kan passere igennem på naturlig måde.

De særlige kendetegn for kartofler med den beskyttede betegnelse »Pataca de Galicia« er følgende

Knoldform: rund til oval.

Øjne: meget overfladiske.

Skrællens udseende: glat og tynd.

Skrælfarve: lysegul.

Kødfarve: hvid.

Konsistens: fast at føle på, cremet efter kogning, føles fast i munden.

Spisekvalitet: fremragende, især på grund af tørstofindholdet og farve-, aroma- og smagsegenskaberne efter tilberedning.

Analytiske karakteristika: tørstofindhold på over 18 % og indhold af reducerende sukker på under 0,4 %.

4.3.   Geografisk område: Det område, hvor produktet med den beskyttede geografiske betegnelse produceres og pakkes, omfatter følgende fire underområder i den selvstyrende region Galicien:

Bergantiños (A Coruña): bestående af kommunerne Carballo, Coristanco, Laracha, Malpica og Ponteceso

Terra Cha-A Mariña (Lugo): bestående af kommunerne Abadín, Alfoz, Barreiros, Cospeito, Foz, Lourenzá Mondoñedo, Ribadeo, Trabada, Valadouro, Vilalba og Xermade

Lemos (Lugo): bestående af kommunerne Monforte, Pantón og Saviñao

A Limia (Ourense): bestående af kommunerne Baltar, Os Blancos, Calvos de Randín, Porqueira, Rairíz de Veiga, Sandiás, Sarreaus, Trasmiras, Vilar de Santos og Xinzo de Limia og sognene Coedo og Torneiros i kommunen Allaríz, sognene Atas, Cualedro, Lucenza, Vilela og A Xironda i kommunen Cualedro, sognene Bóveda, Padreda, Seiró og Vilar de Barrio i kommunen Vilar de Barrio og sognene A Abeleda, Bobadela a Pinta, A Graña og Sobradelo i kommunen Xunqueira de Ambía.

4.4.   Oprindelsesbevis: Den beskyttede geografiske betegnelse »Pataca de Galicia« kan kun opnås for spisekartofler af sorten Kennebec, der er dyrket af certificeret udsæd eller af bedriftens kontrollerede egenproduktion af læggeknolde og på egnede marker (sunde, ingen sygdomme), der er beliggende i ovennævnte underområder og opført i kontrolorganets (Consejo Regulador) register.

Til pakning af produktet med BGB »Pataca de Galicia« må tilsvarende kun anvendes lagre og pakkeanlæg beliggende i underområderne og opført i Consejo Reguladors register.

Opbevaringen og pakningen finder sted i de angivne underområder, fordi det er nødvendigt at bevare de særlige produktionskarakteristika, og fordi de dertil beregnede anlæg traditionelt befinder sig i de produktionsområder, hvor kvaliteten er højest, hvilket gør det muligt at opnå en bedre og mere effektiv kontrol. Formålet hermed er også at minimere de eventuelle forringelser af slutproduktets kvalitet, som transporten (flere stød, uhensigtsmæssige temperaturer osv.) og uegnede opbevaringsforhold kan medføre.

Consejo Regulador sikrer efter de almindelige kriterier for certificeringsorganer ifølge standard EN-45011, at produktet kan spores. Det gennemfører med henblik herpå et program for inspektion, lokalisering og kontrol af produktionsmarkerne, som udføres af dets eget personale på grundlag af den årlige tilplantningsanmeldelse, og et program for kontrol og forbedring af kvaliteten, som det lader udføre af en uafhængig ekstern virksomhed, og som omfatter oplagring, behandling, pakning og mærkning af det beskyttede produkt.

4.5.   Fremstillingsmetode: Slutproduktet med den beskyttede geografiske betegnelse skal mindst opfylde følgende kvalitetskriterier: karakteristisk sortsudseende, hele kartofler uden stødskader eller andre skader, sunde, rene og med veldannet skræl, faste, uspirede, uden ydre fejl, pletter, sår, misdannelser eller misfarvninger, passende fugtighed og uden fremmed smag eller lugt.

Produktionen skal i alle led foregå på traditionel vis, og der må ikke dyrkes kartofler på samme mark to år i træk og ikke anvendes ucertificeret udsæd eller udsæd fra andre steder end bedriften. Der skal være en afstand mellem planterne på 75 × 32-35 cm og anvendes organisk gødning og opretholdes et passende C/N-forhold. Der skal foretages hypning, og afgrøderne må ikke vandes i en periode på tredive dage forud for høsten.

Den maksimalt tilladte produktion ved afsætning med den beskyttede betegnelse er 22 000 kg/ha for marker uden kunstvanding og 35 000 kg/ha for marker med kunstvanding.

Produkterne skal pakkes i ensartede partier efter størrelse (altid mellem 40 og 80 mm) og oprindelse i emballager, der på forhånd er godkendt af kontrolorganet og med et nettoindhold på 15, 10, 5, 4, 3, 2 og 1 kg, idet der undtagelsesvis tillades pakninger med 25 kg til hotel- og restaurationsbranchen.

Kartofler med BGB skal transporteres separat i køretøjer indrettet til formålet og må kun lagres i egnede lokaler godkendt af Consejo Regulador.

4.6.   Tilknytning:

Historisk

Kartoffeldyrkning i Galicien er omtalt så tidligt som i 1607. I midten af det attende århundrede havde kartoffeldyrkningen fået så stor betydning, også socialt set, at den gav anledning til de første stridigheder (1736) mellem bønder og tiendeopkrævere. Den største vækst i kartoffeldyrkningen kom med kornkrisen i 1768-69, hvorefter kartoffeldyrkningen blev grundlaget for befolkningstilvæksten.

Siden slutningen af det attende århundrede har kartoffeldyrkningen, både med og uden kunstvanding, været et af de mest karakteristiske træk ved det galiciske landbrug og utvivlsomt spillet en væsentlig rolle for ernæringen af regionens befolkning og husdyr, især kvæg og svin.

Med kartoffeldyrkningens udbredelse voksede sortimentet af fødevareafgrøder, og kartofler har lige siden indgået i sædskiftesystemerne i Galicien.

Naturmæssigt

Højdeforhold: Generelt kan det siges, at de højtliggende områder i regionen egner sig til skovbrug og ekstensivt husdyrbrug, mellemzonerne til ekstensivt landbrug med fritgående dyr og dalene og lavlandsområderne specielt til intensiv frugt- og grøntsagsdyrkning.

Klima: På grund af klimaforholdene, jordbundsforholdene og det omhyggelige dyrkningsarbejde i de galiciske områder, hvor der dyrkes kartofler, har produktet en usædvanlig kulinarisk kvalitet. Dette er velkendt af både grossister og forbrugere, og galiciske kvalitetskartofler er derfor meget efterspurgte og holder på både det regionale og det nationale marked en højere pris end andre kartofler.

Hvad klimaforholdene angår, skal det nævnes, at den rigelige nedbør (1 000-1 500 mm/år) i de kartoffelproducerende områder og de milde temperaturer giver optimale vækstbetingelser for kartofler, uden at der behøves kunstvanding, hvorfor knoldene kan vokse kontinuerligt. Den tørre periode, der forekommer i august-september med et vandunderskud i jorden, medfører, at knoldene mister vand før optagningen og modnes perfekt med en ensartet og resistent skræl, som sammen med vandtabet i knolden bidrager til større holdbarhed og en forøgelse af den kulinariske kvalitet.

Jordbund: Det bedste er en løs jordbund, uden for mange sten og med et ikke for højt indhold af organisk materiale. Produktionsområderne omfatter primært ler- og sandholdige jorder med en pH-værdi på 5-6,5, hvilket er optimalt til kartoffeldyrkningen. Knoldene får en fin og ensartet skræl og kan tages rene op (så vask er unødvendig). Den svagt sure pH forhindrer sygdommen skurv (knolde angrebet af denne sygdom har en ru skræl med blærer og er uegnede til salg på grund af det kedelige udseende).

Med hensyn til dyrkningen skal nævnes den betydelige mængde gødning, der anvendes (ca. 25-30 t/ha), og som bidrager til, at kartofler dyrket under disse særlige forhold til slut får en så høj kulinarisk kvalitet.

4.7.   Kontrolinstans:

| Navn: | Consejo Regulador de la Denominación Específica »Pataca de Galicia« |
| --- | --- |
| Adresse: | Finca Devesa, s/n. N-525, p.k. 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense |
| Tlf. | 988-46 26 50 |
| Fax | 988-46 26 50 |

Navn:

Consejo Regulador de la Denominación Específica »Pataca de Galicia«

Adresse:

Finca Devesa, s/n. N-525, p.k. 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense

Tlf.

988-46 26 50

Fax

988-46 26 50

Consejo Regulador opfylder standard EN 45011 i overensstemmelse med artikel 10 i forordning 2081/92.

4.8.   Mærkning: På alle emballager, der indeholder det beskyttede produkt, skal der i en størrelse svarende til en tredjedel af emballagens forside være påtrykt logoet for betegnelsen og angivelsen Indicación Geográfica Protegida »Pataca de Galicia«. Alle emballager skal også være forsynet med en nummereret kontroletiket, som er udstedt af Consejo Regulador og indeholder logoet for betegnelsen.

4.9.   Krav i nationale bestemmelser:

| — | Lov 25/70 af 2. december 1970 om vindyrkning, vin og alkohol. |
| --- | --- |

—

Lov 25/70 af 2. december 1970 om vindyrkning, vin og alkohol.

| — | Dekret 835/1972 af 28. marts 1972 til gennemførelse af lov nr. 25/1970. |
| --- | --- |

—

Dekret 835/1972 af 28. marts 1972 til gennemførelse af lov nr. 25/1970.

| — | Bekendtgørelse af 25. januar 1994 om forholdet mellem den spanske lovgivning og forordning (EØF) nr. 2081/92 for så vidt angår oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler. |
| --- | --- |

—

Bekendtgørelse af 25. januar 1994 om forholdet mellem den spanske lovgivning og forordning (EØF) nr. 2081/92 for så vidt angår oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler.

| — | Kongeligt dekret 1643/1999 af 22. oktober 1999 om proceduren for behandling af ansøgninger om optagelse i fællesskabsregistret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser. |
| --- | --- |

—

Kongeligt dekret 1643/1999 af 22. oktober 1999 om proceduren for behandling af ansøgninger om optagelse i fællesskabsregistret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser.

---

(1)  Europa-Kommissionen, Generaldirektorat for Landbrug — Kvalitetspolitik for landbrugsprodukter, B-1049 Bruxelles.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/32

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

(2005/C 240/07)

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at fremsætte indsigelser, jf. artikel 7 og 12d i nævnte forordning. Enhver indsigelse mod denne ansøgning skal fremsættes via myndighederne i en medlemsstat, i en WTO-medlemsstat eller i et tredjeland, der er anerkendt efter proceduren i artikel 12, stk. 3, senest seks måneder efter denne offentliggørelse. Offentliggørelsen er begrundet i de forhold, som er beskrevet nedenfor, navnlig under 4.6, der giver grundlag for at betragte ansøgningen som berettiget efter forordning (EØF) nr. 2081/92.

SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

»CLEMENTINE DE CORSE«

EF-nr.: FR/00300/2.7.2003

BOB ( ) BGB ( X )

Skemaet er udarbejdet til oplysningsformål. Fuldstændige oplysninger, herunder om producenterne af produkter af den pågældende BGB, findes i den fuldstændige udgave af varespecifikationen og kan fremskaffes i medlemsstaten eller hos Europa-Kommission (1).

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed

| Navn: | Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adresse: | 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris |
| Tlf. | (33-1) 53 89 80 00 |
| Fax | (33-1) 42 25 57 97 |
| E-mail: | info@inao.gouv.fr |

Navn:

Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.)

Adresse:

51, rue d'Anjou — F-75008 Paris

Tlf.

(33-1) 53 89 80 00

Fax

(33-1) 42 25 57 97

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Sammenslutning

2.1   Navn: Association pour la Défense et la Promotion de la Clémentine de Corse (APRODEC)

2.2   Adresse:

| Maison Verte 15, avenue Jean Zuccarelli — F-20200 Bastia |
| --- |
| Tlf. 04 95 31 74 34 |
| Fax 04 95 31 74 34 |
| E-mail: www.aprodec@wanadoo.fr |

Maison Verte 15, avenue Jean Zuccarelli — F-20200 Bastia

Tlf. 04 95 31 74 34

Fax 04 95 31 74 34

E-mail: www.aprodec@wanadoo.fr

2.3   Sammensætning: producent/forarbejdningsvirksomhed (X) andet (X): Planteskoler

3.   Produktets art

Klasse 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

4.   Varespecifikation

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1   Navn: »Clémentine de Corse«

4.2   Beskrivelse: Klementiner fra Korsika er klementiner (Citrus clémentina) uden kerner, der besidder følgende egenskaber

farven er orangerød, og op til 1/5 af overfladen kan være grøn

størrelsen er lille til middelstor, med en største diameter i tværsnit på mellem 46 og 68 mm

et saftindhold på mindst 42 %

syrlig smag

en intern modningsgrad udtrykt som forholdet (E/A) mellem saftens sukkerindhold (E), udtrykt i grad Brix, og saftens syreindhold (A), udtrykt i gram citronsyre pr. 100 gram. Forholdet E/A skal ligge på mellem 8 og 17, med et syreindhold på mellem 0,65 og 1,4

når klementinerne afsættes, skal mindst 30 % af frugterne have ét eller to blade på frugtstilken.

4.3   Geografisk område: Det geografiske produktionsområde for klementiner fra Korsika omfatter hele eller en del af området af visse kommuner i departementerne Haute-Corse og Corse-du-Sud, som er de to departementer på Korsika. Området ligger oftest i øens kystområder og er defineret ud fra kriterier for højde, hældning og afstand fra havet (se punkt 4.6).

Produktion, høst og emballering foretages udelukkende i BGB-området.

4.4   Bevis for oprindelse: Hver operatør kontrolleres og godkendes af den ansøgende sammenslutning og certificeringsorganet. Sporbarheden sikres gennem identifikation af hver plantageblok og de efterfølgende etaper indtil den endelige forbruger.

Hver bedrift råder over et »plantageregister« over de med klementintræer tilplantede arealer og plantageblokke. I et »producentregister« anføres oplysninger om producentens behandlinger af hver plantageblok. Hvert frugtparti, der høstes, identificeres af producenten for hver plantageblok. Han videregiver dette identifikationsnummer ved levering til emballeringsstationen, ved godkendelse på indgangs- og udgangsstationen og ved forsendelse og transport.

Når produkterne når frem til den endelige forbrugere, er de således identificeret ved et nummer, som omfatter nummeret for det emballerede parti, stationens nummer, bedriftens nummer og nummeret på den plantageblok, hvorfra partiet stammer.

4.5   Fremstillingsmetode: Det produktionssystem, der anvendes af citrusfrugtavlerne på Korsika, er baseret på en agronomisk forvaltning af plantageblokke.

Ved en »plantageblok« forstås en gruppe klementintræer, der opfylder følgende betingelser: træer af en enkelt art, plantet i et homogent område (jordbund, beliggenhed, højde), der forvaltes ensartet og uafhængigt af andre blokke af frugttræer på bedriften (perioder og interventionsmetoder for gødskning, vanding, sundhedsbeskyttelse, diverse behandlinger, beskæring, høst osv.).

Med de kendskaber, der er opnået gennem den fælles udnyttelse af producenternes erfaringer, til resultaterne af tyve års lokal agronomisk forskning og udvikling af produktionsredskaber har det været muligt at opnå en ensartet og specifik frugtkvalitet:

Klementintræerne beskæres hvert år.

Gødskning og vanding reguleres ud fra agronomiske og analytiske parametre, der vurderes med regelmæssige mellemrum. Markerne skal nødvendigvis være forsynet med vandingsanlæg.

Frugterne håndplukkes, og høsten starter, når de har opnået deres optimale farve og modningsgrad på træet. Der høstes i flere omgange for at opnå den størst mulige ensartethed af de høstede partier. Frugten plukkes med blad på stilk for at garantere friskheden.

Når frugterne er høstet, må de ikke behandles kemisk. Det er forbudt at anvende farveaktivatorer. Når frugterne emballeres, forsynes de med et lag af naturligt voks, og de sorteres for at kunne opfylde kvalitetsnormerne for klementiner fra Korsika.

Frugterne størrelsessorteres og emballeres i det geografiske produktionsområde (BGB) for at bevare frugternes kvalitet, sikre produkternes sporbarhed og lette kontrollen i disse produktionsled. Med de regler for størrelsessortering, som alle producenter anvender, kan der sikres en nøje overholdelse af størrelsesmålene. Kun frugter af størrelsesklasse 1 til 5 kan BGB-certificeres. Den endelige godkendelse som BGB sker for de emballerede partier.

Emballagerne garanterer frugternes identifikation og kvalitet, indtil de afsættes til de endelige forbrugere.

4.6   Tilknytning: Dyrkningen af klementintræer spiller i dag en vigtig rolle for øens økonomi, men dyrkningen af citrusfrugter på Korsika går meget langt tilbage. Nogle forfattere siger, at disse træer blev indført helt tilbage i kristendommens begyndelse, hvor plantager blev anlagt på terrasser ved bjergenes fod på østkysten til Cap Corse og i Balagne. Foruden cedrattræer, som ikke mere dyrkes kommercielt på grund af ekstraordinære klimatiske omstændigheder, hvis følger er blevet forstærket af ugunstige økonomiske konjunkturer, omfatter de gamle citrusfrugtplantager på øen appelsintræer, mandarintræer og citrontræer, der omtales af mange forfattere og fortsat kan findes her og der som vidner på citrusfrugtproduktionens fortid på øen.

Siden 1920'erne og opdagelsen af klementintræer i Algeriet er træer blevet ført til og plantet på Korsika. Grundige tekniske og økonomiske undersøgelser, der er gennemført af Station de Recherche Agronomique de San Giuliano, som blev oprettet på Korsika i slutningen af 1950'erne, har vist, at klementintræer bør indtage førstepladsen blandt citrusfrugttræer i denne region.

Siden 1964 har citrusfrugtavlere tilplantet store arealer med klementintræer. Frugtplantagerne på Korsika dækker mere end 2 000 ha, og den gennemsnitlige produktion er på 22 000 tons.

Man kan i dag sige, at klementiner fra Korsika er et velkendt produkt, og at frugterne med vedhængende blade har en tydelig tilknytning til deres oprindelse. Klementiner fra Korsika betragtes som et produkt med specifikke kvaliteter (størrelse, smag, saftindhold, farve).

Disse kvaliteter skyldes ikke blot det arbejde, som avlerne lægger i produktionen, men også visse særlige forhold i forbindelse med øens jordbund og klima og områdets økarakter:

Dyrkningsarealerne for citrusfrugter i BGB-området på Korsika er kendetegnet ved den ofte mere sure og mindre tunge jordbund, som man finder i Middelhavet, og som består af granit og skifer og mere ligner den jordbund, man finder i egne med tempereret havklima. Med denne jordbund er det muligt at udvikle podestammer, som giver frugterne særlige kvalitetsegenskaber.

Havets påvirkning og de nærliggende bjergrelieffer giver produktionsområdet en specifik klimatisk karakter i form af tempererede temperaturer, store nedbørsmængder og høj luftfugtighed, som bidrager til, at der kan dyrkes frugter med særlig farve og smag (mere syrlig, mindre sødlig).

Det forhold, at Korsika er en ø, beskytter også klementinplantagerne mod udbredelse af mange alvorlige virussygdomme, som i dag ikke findes på øen. Plantagernes beskedne størrelse og de store højdeforskelle giver også mulighed for en bedre bekæmpelse af skadedyr, som ville kunne beskadige frugterne.

Af alle disse grunde omfatter det geografiske område de arealer, hvor alle betingelser med hensyn til jordbund og klima er opfyldt, og hvor en række kriterier, der er lette at identificere, også er opfyldt

Højde: kun arealer i en højde på mellem 2 og 300 m over havets overflade kan komme i betragtning. I en højde på under 2 meter er jordbunden konsekvent uhensigtsmæssig (saltholdig, hydromorf, tørvet, for sandet). Over 300 meter er hældningen og klimaet ugunstigt.

Hældning: skal være mindre end 25 %.

Afstand til havet: mindre end 15 km, som er grænsen for at kunne have gavn af havets påvirkning.

4.7   Kontrolstruktur:

| Navn: | CERTIPAQ. Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité
  Certificeringsorgan godkendt under nr. CC 14 og autoriseret efter norm EN 45011 af COFRAC under nr. 7-10/97. |
| --- | --- |
| Adresse: | 9, avenue Georges V — F-75008 Paris |
| Tlf. | 01 45 30 92 92 |
| Fax | 01 45 30 93 00 |
| E-mail: | certipaq@certpaq.com |

Navn:

CERTIPAQ. Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité

Certificeringsorgan godkendt under nr. CC 14 og autoriseret efter norm EN 45011 af COFRAC under nr. 7-10/97.

Adresse:

9, avenue Georges V — F-75008 Paris

Tlf.

01 45 30 92 92

Fax

01 45 30 93 00

E-mail:

certipaq@certpaq.com

4.8   Mærkning: De specifikke emballager for forsendelse af frugt under BGB »Clémentine de Corse« og de særlige etiketter på disse emballager er godkendt af kontrolstrukturerne.

Foruden de obligatoriske oplysninger i overensstemmelse med handelsforskrifterne skal følgende angivelse anføres på emballagerne: »Indication Géographique Protégée: Clémentine de Corse«.

4.9   Nationale krav: —

---

(1)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Landbrug — Kvalitetspolitik for Landbrugsprodukter — B-1049 Bruxelles.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/36

---

STATSSTØTTE — NEDERLANDENE

Statsstøtte nr. C 15/2005 (ex NN 34/2005)

Påstået ulovlig støtte til fordel for VAOP

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(2005/C 240/08)

(EØS-relevant tekst)

Ved brev af 3. maj 2005, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til den foranstaltning, over for hvilken Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Bruxelles |
| fax (32-2) 296 12 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

SPA 3, 6/5

B-1049 Bruxelles

fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Nederlandene. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

BESKRIVELSE

| (1) | VAOP, der står for sammenslutningen af leverandører af papiraffald (»Vereniging van Aanbieders van Oud Papier«), blev oprettet i begyndelsen af 1990'erne af flere kommuner i Nederlandene. Formålet med dette andelsselskab med begrænset ansvar var at organisere en optimal indsamling, forbehandling (sortering/presning) og salg af papiraffald fra det område, der er omfattet af de deltagende kommuner. Eftersom VAOP giver det meste af arbejdet, såsom transport og forbehandling, i underentreprise til andre virksomheder, havde virksomheden kun tyve ansatte med en omsætning på 27,5 mio. EUR i 2002. VAOP afkræver de lokale myndigheder betaling for omkostningerne ved indsamling og forbehandling af papiraffald fra deres område, men udbetaler dem også de indtægter, der opstår ved salget af papiraffald til producenterne af genbrugspapir. Væksten i VAOP's aktiviteter var meget stor i 1990'erne. Dets markedsandel på det nederlandske marked for indsamling af papiraffald lå på mellem 25 og 30 % i begyndelsen af dette årtusinde. Det er også en vigtig aktør på markedet for forbehandling (sortering/presning) af papiraffald. Parallelt hermed kom VAOP ind på det nederlandske marked for indsamling af glasaffald, hvor det blev en af de førende på markedet. |
| --- | --- |

(1)

VAOP, der står for sammenslutningen af leverandører af papiraffald (»Vereniging van Aanbieders van Oud Papier«), blev oprettet i begyndelsen af 1990'erne af flere kommuner i Nederlandene. Formålet med dette andelsselskab med begrænset ansvar var at organisere en optimal indsamling, forbehandling (sortering/presning) og salg af papiraffald fra det område, der er omfattet af de deltagende kommuner. Eftersom VAOP giver det meste af arbejdet, såsom transport og forbehandling, i underentreprise til andre virksomheder, havde virksomheden kun tyve ansatte med en omsætning på 27,5 mio. EUR i 2002. VAOP afkræver de lokale myndigheder betaling for omkostningerne ved indsamling og forbehandling af papiraffald fra deres område, men udbetaler dem også de indtægter, der opstår ved salget af papiraffald til producenterne af genbrugspapir. Væksten i VAOP's aktiviteter var meget stor i 1990'erne. Dets markedsandel på det nederlandske marked for indsamling af papiraffald lå på mellem 25 og 30 % i begyndelsen af dette årtusinde. Det er også en vigtig aktør på markedet for forbehandling (sortering/presning) af papiraffald. Parallelt hermed kom VAOP ind på det nederlandske marked for indsamling af glasaffald, hvor det blev en af de førende på markedet.

| (2) | Mens den nederlandske lovgivning pålægger de lokale myndigheder at foretage en særskilt indsamling af papiraffald og udbyde dette affald på genbrugsmarkedet, siges der ikke noget præcist om, hvordan disse opgaver skal organiseres. Derfor udbyder de fleste nederlandske kommuner disse arbejder i offentlig licitation. VAOP deltager regelmæssigt i disse licitationsprocedurer og konkurrerer derefter direkte med virksomheder i den private sektor, som tilbyder samme tjenester. |
| --- | --- |

(2)

Mens den nederlandske lovgivning pålægger de lokale myndigheder at foretage en særskilt indsamling af papiraffald og udbyde dette affald på genbrugsmarkedet, siges der ikke noget præcist om, hvordan disse opgaver skal organiseres. Derfor udbyder de fleste nederlandske kommuner disse arbejder i offentlig licitation. VAOP deltager regelmæssigt i disse licitationsprocedurer og konkurrerer derefter direkte med virksomheder i den private sektor, som tilbyder samme tjenester.

| (3) | Nærværende procedure drejer sig om to lån, som er ydet af offentlige enheder. For det første ydede banken BNG i marts 1998 en kreditfacilitet på 16,3 mio. NLG (7,4 mio. EUR) til VAOP. Pr. 31. december 1997 viste VAOP's konsoliderede balance, at egenkapitalen udgjorde 0,8 mio. NLG (0,4 mio. EUR), og den samlede balance var 17,3 mio. NLG (7,9 mio. EUR). For det andet accepterede de lokale myndigheder i løbet af 2001, at forfaldne betalinger, som VAOP skyldte dem — i deres egenskab af leverandører af papiraffald — blev omdannet til et efterstillet lån på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR). VAOP havde haft store tab i slutningen af 2000. Den 31. december 2000 viste VAOP's konsoliderede regnskaber en negativ egenkapital på 3,4 mio. NLG (1,5 mio. EUR). Samme dato var den samlede balance 32,1 mio. NLG (14,5 mio. EUR) |
| --- | --- |

(3)

Nærværende procedure drejer sig om to lån, som er ydet af offentlige enheder. For det første ydede banken BNG i marts 1998 en kreditfacilitet på 16,3 mio. NLG (7,4 mio. EUR) til VAOP. Pr. 31. december 1997 viste VAOP's konsoliderede balance, at egenkapitalen udgjorde 0,8 mio. NLG (0,4 mio. EUR), og den samlede balance var 17,3 mio. NLG (7,9 mio. EUR). For det andet accepterede de lokale myndigheder i løbet af 2001, at forfaldne betalinger, som VAOP skyldte dem — i deres egenskab af leverandører af papiraffald — blev omdannet til et efterstillet lån på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR). VAOP havde haft store tab i slutningen af 2000. Den 31. december 2000 viste VAOP's konsoliderede regnskaber en negativ egenkapital på 3,4 mio. NLG (1,5 mio. EUR). Samme dato var den samlede balance 32,1 mio. NLG (14,5 mio. EUR)

VURDERING

| (4) | Størrelsen af det lån, som BNG ydede, sammenlignet med bl.a. størrelsen af VAOP's egenkapital på det tidspunkt, ligger over ethvert niveau, som ville have været acceptabelt for en privat bank i den situation. Da der næsten ikke var nogen egenkapital til at fungere som stødpude mod en ugunstig udvikling og absorbere et vist tab, var sandsynligheden for misligholdelse meget stor. BNG krævede sikkerhed i form af pant på en del af tilgodehavenderne, men værdien af denne sikkerhed var langt mindre end størrelsen af de ydede lån. For at kunne få en så omfattende finansiering havde en virksomhed, der står over for markedsøkonomiske kreditorer, været nødt til at opvise en større egenkapital. BNG's lån satte derfor VAOP i stand til at udvikle sig hurtigere, deltage i flere offentlige licitationer og tilbyde lavere priser. |
| --- | --- |

(4)

Størrelsen af det lån, som BNG ydede, sammenlignet med bl.a. størrelsen af VAOP's egenkapital på det tidspunkt, ligger over ethvert niveau, som ville have været acceptabelt for en privat bank i den situation. Da der næsten ikke var nogen egenkapital til at fungere som stødpude mod en ugunstig udvikling og absorbere et vist tab, var sandsynligheden for misligholdelse meget stor. BNG krævede sikkerhed i form af pant på en del af tilgodehavenderne, men værdien af denne sikkerhed var langt mindre end størrelsen af de ydede lån. For at kunne få en så omfattende finansiering havde en virksomhed, der står over for markedsøkonomiske kreditorer, været nødt til at opvise en større egenkapital. BNG's lån satte derfor VAOP i stand til at udvikle sig hurtigere, deltage i flere offentlige licitationer og tilbyde lavere priser.

| (5) | Den anden foranstaltning — det efterstillede lån på 1,3 mio. EUR, som blev ydet af kommunerne — blev gennemført i første halvdel af 2001, da VAOP's finanser befandt sig i en vanskelig situation. Egenkapitalen var negativ, og der var desuden foranstillet gæld i stort omfang. Endelig var næsten alle aktiverne omfattet af panterettigheder til fordel for BNG. Der var kort sagt en stor sandsynlighed for konkurs, og hvis dette var sket, kunne de efterstillede kreditorer ikke have forventet at inddrive nogen af deres fordringer. På det tidspunkt var de berørte lokale myndigheder allerede kreditorer i forhold til VAOP, som skyldte dem betalinger for deres leveringer af papiraffald. En kreditor i en markedsøkonomi ville måske have foretrukket at omdanne sine tilgodehavender til et lån i stedet for at indgive begæring om VAOP's konkurs, hvilket kunne have resulteret i, at han helt eller delvis havde mistet sine tilgodehavender. I den foreliggende sag er Kommissionen imidlertid i tvivl om, at lånebetingelserne ville have været acceptable for en kreditor i en markedsøkonomi. Ydelsen af det efterstillede lån giver derfor VAOP en fordel. |
| --- | --- |

(5)

Den anden foranstaltning — det efterstillede lån på 1,3 mio. EUR, som blev ydet af kommunerne — blev gennemført i første halvdel af 2001, da VAOP's finanser befandt sig i en vanskelig situation. Egenkapitalen var negativ, og der var desuden foranstillet gæld i stort omfang. Endelig var næsten alle aktiverne omfattet af panterettigheder til fordel for BNG. Der var kort sagt en stor sandsynlighed for konkurs, og hvis dette var sket, kunne de efterstillede kreditorer ikke have forventet at inddrive nogen af deres fordringer. På det tidspunkt var de berørte lokale myndigheder allerede kreditorer i forhold til VAOP, som skyldte dem betalinger for deres leveringer af papiraffald. En kreditor i en markedsøkonomi ville måske have foretrukket at omdanne sine tilgodehavender til et lån i stedet for at indgive begæring om VAOP's konkurs, hvilket kunne have resulteret i, at han helt eller delvis havde mistet sine tilgodehavender. I den foreliggende sag er Kommissionen imidlertid i tvivl om, at lånebetingelserne ville have været acceptable for en kreditor i en markedsøkonomi. Ydelsen af det efterstillede lån giver derfor VAOP en fordel.

| (6) | Disse to foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(6)

Disse to foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (7) | Ingen af undtagelserne i artikel 87, stk. 2, og artikel 87, stk. 3, fra det generelle forbud mod statsstøtte i artikel 87, stk. 1, synes at kunne finde anvendelse på den foreliggende sag. Hvad angår artikel 86, stk. 2, bemærker Kommissionen, at de to støtteforanstaltninger hverken tog sigte på at sikre genbrug af papir i dele af Nederlandene eller havde denne virkning. VAOP har adskillige konkurrenter, og der er ikke noget, der tyder på, at disse eller andre potentielle nye virksomheder på markedet ikke kunne have ydet de papirindsamlingstjenester, som VAOP har ydet siden 1998. |
| --- | --- |

(7)

Ingen af undtagelserne i artikel 87, stk. 2, og artikel 87, stk. 3, fra det generelle forbud mod statsstøtte i artikel 87, stk. 1, synes at kunne finde anvendelse på den foreliggende sag. Hvad angår artikel 86, stk. 2, bemærker Kommissionen, at de to støtteforanstaltninger hverken tog sigte på at sikre genbrug af papir i dele af Nederlandene eller havde denne virkning. VAOP har adskillige konkurrenter, og der er ikke noget, der tyder på, at disse eller andre potentielle nye virksomheder på markedet ikke kunne have ydet de papirindsamlingstjenester, som VAOP har ydet siden 1998.

| (8) | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet.

I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan ulovligt udbetalt støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

BREVETS ORDLYD

»Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de bovengenoemde maatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| (1) | Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005.

2.   BESCHRIJVING

2.1.   De begunstigde

| (2) | VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is. |
| --- | --- |

(2)

VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is.

| (3) | Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd. |
| --- | --- |

(3)

Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd.

| (4) | De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming. |
| --- | --- |

(4)

De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming.

2.2.   De markt

| (5) | De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd. |
| --- | --- |

(5)

De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd.

| (6) | Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen. |
| --- | --- |

(6)

Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen.

| (7) | Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding »achteraf« maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt. |
| --- | --- |

(7)

Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding »achteraf« maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt.

2.3.   De twee maatregelen

| (8) | Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(8)

Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR).

| (9) | Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(9)

Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR).

3.   BEOORDELING

3.1.   Bestaan van steun

Staatsmiddelen en toerekenbaarheid

| (10) | Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen. |
| --- | --- |

(10)

Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen.

| (11) | Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als »een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang«. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten. |
| --- | --- |

(11)

Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als »een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang«. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten.

Voordeel

| (12) | De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen. |
| --- | --- |

(12)

De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen.

| (13) | Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken. |
| --- | --- |

(13)

Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken.

| (14) | De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven. |
| --- | --- |

(14)

De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven.

| (15) | De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen. |
| --- | --- |

(15)

De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen.

| (16) | Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk. |
| --- | --- |

(16)

Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk.

| (17) | De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders. |
| --- | --- |

(17)

De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders.

| (18) | Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen. |
| --- | --- |

(18)

Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen.

Selectiviteit

| (19) | VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen. |
| --- | --- |

(19)

VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen.

Gevolgen voor het handelsverkeer tussen lidstaten

| (20) | Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers. |
| --- | --- |

(20)

Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers.

| (21) | Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(21)

Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.

3.2.   Verenigbaarheid met het Verdrag

| (22) | Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing. |
| --- | --- |

(22)

Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing.

| (23) | Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden. |
| --- | --- |

(23)

Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden.

| (24) | Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn. |
| --- | --- |

(24)

Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn.

| (25) | Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef. |
| --- | --- |

(25)

Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef.

| (26) | Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten. |
| --- | --- |

(26)

Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten.

| (27) | De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd. |
| --- | --- |

(27)

De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd.

4.   CONCLUSIE

Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland, in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, binnen één maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steun. De Commissie wil onder andere precieze gegevens ontvangen over de aan de twee leningen in kwestie verbonden voorwaarden en rente. In dit verband verzoekt de Commissie Nederland haar inzichten over de toerekenbaarheid met betrekking tot de BNG-lening en het in hogervermelde twee maatregelen vervatte voordeel te willen meedelen. Voorts wenst zij gegevens te ontvangen over de economische en financiële ontwikkeling van onderneming, inclusief de mogelijke terugbetaling van twee leningen, sedert de toekenning van deze twee steunmaatregelen. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.«

---

(1)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 33.

1

(2)  PB C 37 van 3.2.2001, blz. 3.

2

(3)  Aangezien de maatregelen van 1998 en 2001 dateren, moeten zij worden onderzocht op basis van de in PB C 368 van 23.12.1994, blz. 12 gepubliceerde richtsnoeren voor de eerste maatregel en op basis van de in PB C 288 van 9.10.1999, blz. 2 gepubliceerde richtsnoeren voor de tweede.

3

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/41

---

Meddelelse (1) om overvågnings- og evalueringsperioden for situationen med hensyn til arbejdstageres rettigheder i Belarus med henblik på midlertidig tilbagetrækning af fordele i henhold til den generelle toldpræferenceordning (GSP-ordningen)

(2005/C 240/09)

I henhold til artikel 26, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 2501/2001 (2) om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer kan præferenceordningerne trækkes tilbage fra et begunstiget land for »alvorlig og systematisk overtrædelse af organisationsfrihed, retten til kollektive forhandlinger eller princippet om forbud mod diskrimination ved beskæftigelse og erhverv, eller anvendelse af børnearbejde som defineret i de relevante ILO-konventioner«.

På grundlag af oplysninger modtaget fra Den Fri Faglige Internationale (FFI), Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og World Confereration of Labour (WCL) har Kommissionen gennemført en undersøgelse af påståede systematiske og alvorlige krænkelser af organisationsfriheden i Belarus som defineret i ILO-konvention nr. 87 og 88.

Kommissionen finder, at undersøgelsesresultaterne berettiger en midlertidig tilbagetrækning af de årsager, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, litra b), og den har i overensstemmelse med proceduren i artikel 39 i forordning (EF) nr. 2501/2001 besluttet at overvåge og evaluere situationen i Belarus i en periode på seks måneder. Kommissionen påtænker at fremlægge et forslag for Rådet om midlertidig tilbagetrækning af de handelspræferencer, der er indrømmet i henhold til forordning (EF) nr. 2501/2001, medmindre Belarus inden periodens udløb giver tilsagn om at træffe de nødvendige foranstaltninger til i løbet af otte måneder at efterkomme principperne i ILO-erklæringen fra 1998 om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejde, som udtrykt i de tolv henstillinger i ILO's undersøgelseskommissions rapport fra juli 2004.

---

(1)  Kommissionens afgørelse af 17. august 2005 om overvågning og evaluering af situationen med hensyn til arbejdstageres rettigheder i Belarus med henblik på midlertidig tilbagetrækning af handelspræferencer

(2)  EFT L 346 af 31.12.2001, s. 1.

---

| 30.9.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 240/42

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.3938 — CRH/Quester)

(2005/C 240/10)

(EØS-relevant tekst)

Den 15. september 2005 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3938. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3938. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---