# Eiropas Savienības C 243/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 243 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 23. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 243

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 23. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2020/C 243/01 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par eurozonas ekonomikas politiku | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2020/C 243/01

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par eurozonas ekonomikas politiku

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 243/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9803 – SAZKA Group / OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 243/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9803 – SAZKA Group / OPAP) (
  1
  )

SAZKA Group / OPAP

1

8

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 243/03 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 22. jūlijs | 9 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2020/C 243/04 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 10 |
| 2020/C 243/05 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 11 |
| 2020/C 243/06 | EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2020. gada 1. maija
  (Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL

  10. pantu) | 12 |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 243/07 | Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Paziņojums par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2020. gadā | 13 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 243/03

Euro maiņas kurss — 2020. gada 22. jūlijs

9

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2020/C 243/04

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

10

2020/C 243/05

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

11

2020/C 243/06

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2020. gada 1. maija
  (Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL

  10. pantu)

(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL

10. pantu)

12

Eiropas Komisija

2020/C 243/07

Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Paziņojums par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2020. gadā

13

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 243/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 17 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 243/10 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 18 |
| 2020/C 243/11 | Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību Līgumslēdzēja pieprasījums – Īstenošanas aktu pieņemšanas termiņa pagarināšana | 23 |
| 2020/C 243/12 | Paziņojums NOOR WALI MEHSUD ievērībai, kura vārds un uzvārds ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1082 tika pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida | 24 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 243/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Bosch Group

ELCO Group

JV

1

15

2020/C 243/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Allianz

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

1

17

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 243/10

Grozītā vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

18

2020/C 243/11

Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību Līgumslēdzēja pieprasījums – Īstenošanas aktu pieņemšanas termiņa pagarināšana

23

2020/C 243/12

Paziņojums NOOR WALI MEHSUD ievērībai, kura vārds un uzvārds ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1082 tika pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par eurozonas ekonomikas politiku

(2020/C 243/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eurozona turpina paplašināties, taču pastāv savstarpēji saistīti riski attiecībā uz perspektīvām un nenoteiktība nākotnē. Turklāt iezīmējas turpmāks zemas izaugsmes un inflācijas perioda risks, ko veicina zems ražīgums un iedzīvotāju novecošanās.. Lai gan izlaides starpība kopš 2017. gada ir bijusi pozitīva un 2018. gadā veidoja 0,7 % no potenciālā iekšzemes kopprodukta (IKP), paredzams, ka potenciālā izaugsme arī turpmāk būs zemāka par pirmskrīzes līmeni (3). Pamatinflācija 2018. un 2019. gadā saglabājās 1–11⁄2 % amplitūdā, un tiek prognozēts, ka 2020. un 2021. gadā tā saglabāsies aptuveni 11⁄2 % apmērā. Darba tirgus rādītāji turpina uzlaboties, kaut gan lēnākā tempā, un paredzams, ka nodarbinātības pieaugums palēnināsies vēl vairāk un problēmas saistībā ar darbvietu kvalitāti saglabāsies. Nominālās algas pieaugums ir nostiprinājies, 2018. gadā sasniedzot aptuveni 21⁄4 % pieaugumu pēc vairākiem gadiem, kad pieaugums bija zemāks par 2,0 %, 2019. gadā tas tiek lēsts aptuveni 21⁄2 % apmērā, un 2020.–2021. gadā ir paredzama tā atgriešanās pie 21⁄4 %. Kaut arī darba tirgus apstākļi ir labi, reālo algu pieaugums ir palielinājies tikai lēnām un joprojām ir zems – 2018. gadā tas bija zemāks par 1 %, tiek lēsts, ka 2019. gadā tas saglabāsies tādā pašā līmenī, un tiek prognozēts, ka 2020. un 2021. gadā tas būs attiecīgi 0,7 % un 0,8 %. Kā noteikts 2020. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumā, ko Komisija pieņēma 2019. gada 17. decembrī, paredzams, ka eurozonas tekošā konta pārpalikums samazināsies, lai arī saglabāsies tuvu maksimumam. Dalībvalstis, kurās bija deficīts, savu tekošā konta deficītu samazināja vai pārvērta to pārpalikumā, pat ja tajās joprojām tiek reģistrēta rekordliela negatīva neto starptautisko ieguldījumu pozīcija (NIIP).
  Tajā pašā laikā, lai gan dažas dalībvalstis ir samazinājušas savus tekošā konta pārpalikumus, tās turpina uzturēt pastāvīgi augstus tekošā konta pārpalikumus un tādējādi palielināt savu NIIP. Tekošā konta bilances dinamiku eurozonā ietekmē ārējā pieprasījuma pavājināšanās, jo īpaši uz eksportu orientētās dalībvalstīs ar augstu tekošā konta pārpalikumu, kuras ir ļoti atkarīgas no ārvalstu eksporta pieprasījuma. Svarīga ir arī labvēlīga pieprasījuma dinamika, un turklāt līdzsvara atjaunošanu sekmētu arī dalībvalstis ar lieliem pārpalikumiem, ja tās stiprinātu nosacījumus, kas ir labvēlīgi algu pieaugumam, vienlaikus ņemot vērā sociālo partneru lomu, kā arī – publiskā un privātā sektora investīcijām. |
| --- | --- |

(1)

Eurozona turpina paplašināties, taču pastāv savstarpēji saistīti riski attiecībā uz perspektīvām un nenoteiktība nākotnē. Turklāt iezīmējas turpmāks zemas izaugsmes un inflācijas perioda risks, ko veicina zems ražīgums un iedzīvotāju novecošanās.. Lai gan izlaides starpība kopš 2017. gada ir bijusi pozitīva un 2018. gadā veidoja 0,7 % no potenciālā iekšzemes kopprodukta (IKP), paredzams, ka potenciālā izaugsme arī turpmāk būs zemāka par pirmskrīzes līmeni (3). Pamatinflācija 2018. un 2019. gadā saglabājās 1–11⁄2 % amplitūdā, un tiek prognozēts, ka 2020. un 2021. gadā tā saglabāsies aptuveni 11⁄2 % apmērā. Darba tirgus rādītāji turpina uzlaboties, kaut gan lēnākā tempā, un paredzams, ka nodarbinātības pieaugums palēnināsies vēl vairāk un problēmas saistībā ar darbvietu kvalitāti saglabāsies. Nominālās algas pieaugums ir nostiprinājies, 2018. gadā sasniedzot aptuveni 21⁄4 % pieaugumu pēc vairākiem gadiem, kad pieaugums bija zemāks par 2,0 %, 2019. gadā tas tiek lēsts aptuveni 21⁄2 % apmērā, un 2020.–2021. gadā ir paredzama tā atgriešanās pie 21⁄4 %. Kaut arī darba tirgus apstākļi ir labi, reālo algu pieaugums ir palielinājies tikai lēnām un joprojām ir zems – 2018. gadā tas bija zemāks par 1 %, tiek lēsts, ka 2019. gadā tas saglabāsies tādā pašā līmenī, un tiek prognozēts, ka 2020. un 2021. gadā tas būs attiecīgi 0,7 % un 0,8 %. Kā noteikts 2020. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumā, ko Komisija pieņēma 2019. gada 17. decembrī, paredzams, ka eurozonas tekošā konta pārpalikums samazināsies, lai arī saglabāsies tuvu maksimumam. Dalībvalstis, kurās bija deficīts, savu tekošā konta deficītu samazināja vai pārvērta to pārpalikumā, pat ja tajās joprojām tiek reģistrēta rekordliela negatīva neto starptautisko ieguldījumu pozīcija (NIIP).

Tajā pašā laikā, lai gan dažas dalībvalstis ir samazinājušas savus tekošā konta pārpalikumus, tās turpina uzturēt pastāvīgi augstus tekošā konta pārpalikumus un tādējādi palielināt savu NIIP. Tekošā konta bilances dinamiku eurozonā ietekmē ārējā pieprasījuma pavājināšanās, jo īpaši uz eksportu orientētās dalībvalstīs ar augstu tekošā konta pārpalikumu, kuras ir ļoti atkarīgas no ārvalstu eksporta pieprasījuma. Svarīga ir arī labvēlīga pieprasījuma dinamika, un turklāt līdzsvara atjaunošanu sekmētu arī dalībvalstis ar lieliem pārpalikumiem, ja tās stiprinātu nosacījumus, kas ir labvēlīgi algu pieaugumam, vienlaikus ņemot vērā sociālo partneru lomu, kā arī – publiskā un privātā sektora investīcijām.

| (2) | Lai palielinātu izaugsmes potenciālu, vienlaikus nodrošinot vides un sociālo ilgtspēju un veicinot patiesu konverģenci starp eurozonas dalībvalstīm, ir vajadzīgas strukturālas reformas nolūkā uzlabot ilgtspējīgu izaugsmi un investīcijas materiālajā un nemateriālajā kapitālā ar mērķi palielināt ražīgumu. Tas jo īpaši palīdzētu tām dalībvalstīm, kuru izaugsmes potenciāls ir nepārprotami zemāks par eurozonas vidējo rādītāju. Tas būtu nepieciešams arī tādēļ, lai novērstu to, ka eurozonas ekonomikā iestājas ieildzis periods ar zemu potenciālo izaugsmi un zemu ražīgumu, zemu cenu inflāciju un zemu algu pieaugumu, kā arī pieaugošu nevienlīdzību. Reformas un investīcijas joprojām ir būtiskas, lai nodrošinātu, ka eurozona atjauno izaugsmes tempu, vidējā termiņā un ilgtermiņā pārvar smagāku spiedienu, ko rada arī demogrāfiskās situācijas pasliktināšanās, un veicina pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, palīdzot eurozonai un tās dalībvalstīm sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Lai palielinātu izaugsmes potenciālu, vienlaikus nodrošinot vides un sociālo ilgtspēju un veicinot patiesu konverģenci starp eurozonas dalībvalstīm, ir vajadzīgas strukturālas reformas nolūkā uzlabot ilgtspējīgu izaugsmi un investīcijas materiālajā un nemateriālajā kapitālā ar mērķi palielināt ražīgumu. Tas jo īpaši palīdzētu tām dalībvalstīm, kuru izaugsmes potenciāls ir nepārprotami zemāks par eurozonas vidējo rādītāju. Tas būtu nepieciešams arī tādēļ, lai novērstu to, ka eurozonas ekonomikā iestājas ieildzis periods ar zemu potenciālo izaugsmi un zemu ražīgumu, zemu cenu inflāciju un zemu algu pieaugumu, kā arī pieaugošu nevienlīdzību. Reformas un investīcijas joprojām ir būtiskas, lai nodrošinātu, ka eurozona atjauno izaugsmes tempu, vidējā termiņā un ilgtermiņā pārvar smagāku spiedienu, ko rada arī demogrāfiskās situācijas pasliktināšanās, un veicina pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, palīdzot eurozonai un tās dalībvalstīm sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

| (3) | Pamanāma kļūst klimata pārmaiņu ekonomiskā ietekme, kas ir viens no lielākajiem sistēmiskajiem riskiem, ar ko mūsdienās saskaras pasaules ekonomika, finanšu sistēmas un sabiedrība. Risks, ko globālajai ekonomikai rada klimata pārmaiņas un vides degradācija kopumā, kļūst arvien jūtamāks, un tam būs plaša ietekme, tostarp uz mūsu sabiedrības visneaizsargātākajām grupām. Ja netiks veikti piemēroti pasākumi, mūsu ekonomikas noturībai, mūsu iekļautībai un ilgtermiņa izaugsmes potenciālam varētu rasties negatīvas sekas. Šajā kontekstā būtiska nozīme būtu investīcijām un regulatīvu un finansiālu apstākļu radīšanai, lai nodrošinātu sakārtotu pārkārtošanos uz ilgtspējīgu ekonomiku. Ja vides un klimata problēmas tiks risinātas pareizi, tā būs arī iespēja atdzīvināt Eiropas ekonomiku ilgtspējīgas attīstības virzienā. Lai to panāktu, Komisija ir nākusi klajā ar Eiropas zaļo kursu kā Eiropas izaugsmes stratēģiju, kurā būs ietverts priekšlikums pirmajam Eiropas klimata tiesību aktam nolūkā 2050. gada klimatneitralitātes mērķi iestrādāt tiesību aktos. Vienlaikus, īstenojot zaļo pārkārtošanos, būs jāņem vērā ietekme uz dažādām sabiedrības daļām. Investīcijas, kas veicina pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, būs jāpapildina ar oglekļa cenas noteikšanu, pienācīgu regulējumu visās nozarēs un ieguldījumiem prasmēs un profesionālo pārmaiņu atbalstā ar mērķi nodrošināt, lai visi iedzīvotāji gūtu labumu no tehnoloģiskajām pārmaiņām, jo īpaši nozarēs un reģionos, kas digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā atpaliek. |
| --- | --- |

(3)

Pamanāma kļūst klimata pārmaiņu ekonomiskā ietekme, kas ir viens no lielākajiem sistēmiskajiem riskiem, ar ko mūsdienās saskaras pasaules ekonomika, finanšu sistēmas un sabiedrība. Risks, ko globālajai ekonomikai rada klimata pārmaiņas un vides degradācija kopumā, kļūst arvien jūtamāks, un tam būs plaša ietekme, tostarp uz mūsu sabiedrības visneaizsargātākajām grupām. Ja netiks veikti piemēroti pasākumi, mūsu ekonomikas noturībai, mūsu iekļautībai un ilgtermiņa izaugsmes potenciālam varētu rasties negatīvas sekas. Šajā kontekstā būtiska nozīme būtu investīcijām un regulatīvu un finansiālu apstākļu radīšanai, lai nodrošinātu sakārtotu pārkārtošanos uz ilgtspējīgu ekonomiku. Ja vides un klimata problēmas tiks risinātas pareizi, tā būs arī iespēja atdzīvināt Eiropas ekonomiku ilgtspējīgas attīstības virzienā. Lai to panāktu, Komisija ir nākusi klajā ar Eiropas zaļo kursu kā Eiropas izaugsmes stratēģiju, kurā būs ietverts priekšlikums pirmajam Eiropas klimata tiesību aktam nolūkā 2050. gada klimatneitralitātes mērķi iestrādāt tiesību aktos. Vienlaikus, īstenojot zaļo pārkārtošanos, būs jāņem vērā ietekme uz dažādām sabiedrības daļām. Investīcijas, kas veicina pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, būs jāpapildina ar oglekļa cenas noteikšanu, pienācīgu regulējumu visās nozarēs un ieguldījumiem prasmēs un profesionālo pārmaiņu atbalstā ar mērķi nodrošināt, lai visi iedzīvotāji gūtu labumu no tehnoloģiskajām pārmaiņām, jo īpaši nozarēs un reģionos, kas digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā atpaliek.

| (4) | Publiskā un privātā sektora līdzekļu mobilizēšana ieguldījumiem attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos var palīdzēt uzturēt izaugsmi īstermiņā un risināt ilgtermiņa problēmas, ar kurām saskaras mūsu ekonomika. Lai gan digitālā revolūcija var radīt iespējas ražīguma, izaugsmes un darbvietu radīšanas ziņā, taču tā var arī pavērt ceļu problēmām, it īpaši mazāk kvalificētiem darba ņēmējiem, kuriem trūkst prasmju darbam ar jaunajām tehnoloģijām. Eurozonas dalībvalstu atšķirīgais temps, kas vērojams, īstenojot pārkārtošanos uz digitālo ekonomiku, varētu radīt būtisku risku konverģencei un makroekonomiskajai stabilitātei. To varētu pastiprināt spēcīga aglomerācijas ietekme, kas bieži vien sniedz labumu lielajām pilsētām un “uzvarētājs iegūst visu” dinamikai, kura bieži ir vērojama digitālo tehnoloģiju jomā, kas var palielināt nevienlīdzību un negatīvi ietekmēt konverģenci. Investīcijām vajadzētu būt vērstām ne tikai uz pētniecības un inovācijas radīšanu, bet arī uz jauninājumu plašāku izplatīšanu visā ekonomikā. |
| --- | --- |

(4)

Publiskā un privātā sektora līdzekļu mobilizēšana ieguldījumiem attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos var palīdzēt uzturēt izaugsmi īstermiņā un risināt ilgtermiņa problēmas, ar kurām saskaras mūsu ekonomika. Lai gan digitālā revolūcija var radīt iespējas ražīguma, izaugsmes un darbvietu radīšanas ziņā, taču tā var arī pavērt ceļu problēmām, it īpaši mazāk kvalificētiem darba ņēmējiem, kuriem trūkst prasmju darbam ar jaunajām tehnoloģijām. Eurozonas dalībvalstu atšķirīgais temps, kas vērojams, īstenojot pārkārtošanos uz digitālo ekonomiku, varētu radīt būtisku risku konverģencei un makroekonomiskajai stabilitātei. To varētu pastiprināt spēcīga aglomerācijas ietekme, kas bieži vien sniedz labumu lielajām pilsētām un “uzvarētājs iegūst visu” dinamikai, kura bieži ir vērojama digitālo tehnoloģiju jomā, kas var palielināt nevienlīdzību un negatīvi ietekmēt konverģenci. Investīcijām vajadzētu būt vērstām ne tikai uz pētniecības un inovācijas radīšanu, bet arī uz jauninājumu plašāku izplatīšanu visā ekonomikā.

| (5) | Koordinētāka investīciju stratēģija apvienojumā ar stingrākiem reformu centieniem eurozonas līmenī būtu noderīga, lai atbalstītu ilgtspējīgu izaugsmi un reaģētu uz tādām ilgtermiņa problēmām kā klimatiskā pārkārtošanās un tehnoloģiju pārveide. Budžeta instruments konverģencei un konkurētspējai (BIKK) sniegtu finansiālu atbalstu eurozonas dalībvalstīm to priekšlikumu īstenošanā, kuriem kopumā vajadzētu sastāvēt no reformu un investīciju paketēm. Ar InvestEU, kas arī sniegs ieguldījumu Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā, arī tiecas radīt papildu investīcijas, lai vēl vairāk veicinātu inovācijas un darbvietu radīšanu Savienībā, tai skaitā, finansējot ilgtspējīgu infrastruktūru. Kohēzijas politikas fondiem, kuriem ir izšķiroša nozīme mūsu reģionu un lauku apvidu atbalstīšanā, ir arī nozīme attiecībā uz klimatiskās un tehnoloģiskās pārkārtošanās īstenošanu, veicinot ilgtspējīgu attīstību. Eiropas Investīciju banka jau ir atvēlējusi 25 % no sava kopējā finansējuma investīcijām klimata jomā un ir paziņojusi par nodomu divkāršot minēto daļu. Lai sasniegtu Savienības ilgtspējības mērķus, būtu svarīgi valsts un vietējā līmenī īstenot investīciju projektus, kas aptver pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, enerģētikas pārkārtošanu, dekarbonizāciju vai aprites ekonomiku. Investīcijas tīklu nozarēs un infrastruktūrā var palīdzēt uzlabot eurozonas konkurētspēju un veicināt pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku transportu. Turklāt investīcijas nemateriālajos aktīvos, piemēram, pētniecībā un izstrādē, kā arī prasmēs, arī ir svarīgas, lai sagatavotu eurozonu gaidāmajām problēmām. |
| --- | --- |

(5)

Koordinētāka investīciju stratēģija apvienojumā ar stingrākiem reformu centieniem eurozonas līmenī būtu noderīga, lai atbalstītu ilgtspējīgu izaugsmi un reaģētu uz tādām ilgtermiņa problēmām kā klimatiskā pārkārtošanās un tehnoloģiju pārveide. Budžeta instruments konverģencei un konkurētspējai (BIKK) sniegtu finansiālu atbalstu eurozonas dalībvalstīm to priekšlikumu īstenošanā, kuriem kopumā vajadzētu sastāvēt no reformu un investīciju paketēm. Ar InvestEU, kas arī sniegs ieguldījumu Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā, arī tiecas radīt papildu investīcijas, lai vēl vairāk veicinātu inovācijas un darbvietu radīšanu Savienībā, tai skaitā, finansējot ilgtspējīgu infrastruktūru. Kohēzijas politikas fondiem, kuriem ir izšķiroša nozīme mūsu reģionu un lauku apvidu atbalstīšanā, ir arī nozīme attiecībā uz klimatiskās un tehnoloģiskās pārkārtošanās īstenošanu, veicinot ilgtspējīgu attīstību. Eiropas Investīciju banka jau ir atvēlējusi 25 % no sava kopējā finansējuma investīcijām klimata jomā un ir paziņojusi par nodomu divkāršot minēto daļu. Lai sasniegtu Savienības ilgtspējības mērķus, būtu svarīgi valsts un vietējā līmenī īstenot investīciju projektus, kas aptver pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, enerģētikas pārkārtošanu, dekarbonizāciju vai aprites ekonomiku. Investīcijas tīklu nozarēs un infrastruktūrā var palīdzēt uzlabot eurozonas konkurētspēju un veicināt pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku transportu. Turklāt investīcijas nemateriālajos aktīvos, piemēram, pētniecībā un izstrādē, kā arī prasmēs, arī ir svarīgas, lai sagatavotu eurozonu gaidāmajām problēmām.

| (6) | Ekonomikas ekspansijas ietekme pēdējo gadu laikā dalībvalstīs un reģionos un dalībvalstīs nav izpaudusies vienmērīgi. Lai gan izmantojamā ienākuma līmenis pēdējā laikā ir palielinājies, vairākās eurozonas dalībvalstīs tas joprojām ir zemāks par pirmskrīzes līmeni. Nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaits lielākajā daļā dalībvalstu samazinās, un tagad tas ir par 5 miljoniem mazāks nekā 2012. gadā, kad tas bija sasniedzis maksimumu, taču eurozonā tas joprojām pārsniedz 2008. gada līmeni. Pēc laikposma, kurā dominēja aizvien lielākas atšķirības, dažas dalībvalstis dažu pēdējo gadu laikā ir pietuvinājušās valstīm ar augstāko IKP uz vienu iedzīvotāju. Tomēr ienākumu daļa, kas ir personām ar augstāko ienākumu līmeni, pēdējos desmit gados ir lēnām palielinājusies, un starp dalībvalstīm joprojām pastāv lielas atšķirības. Lai veicinātu augšupēju konverģenci dalībvalstīs un starp tām, būtu svarīgi veicināt politiku, kuras mērķis ir palielināt gan iedarbīgumu, gan taisnīgumu saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Šiem mērķiem būtu jārada labākus makroekonomiskos iznākumus ar vienlīdzīgāk sadalītiem ieguvumiem sabiedrībai kopumā, kuri arī palīdz veicināt eurozonas kohēziju. |
| --- | --- |

(6)

Ekonomikas ekspansijas ietekme pēdējo gadu laikā dalībvalstīs un reģionos un dalībvalstīs nav izpaudusies vienmērīgi. Lai gan izmantojamā ienākuma līmenis pēdējā laikā ir palielinājies, vairākās eurozonas dalībvalstīs tas joprojām ir zemāks par pirmskrīzes līmeni. Nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaits lielākajā daļā dalībvalstu samazinās, un tagad tas ir par 5 miljoniem mazāks nekā 2012. gadā, kad tas bija sasniedzis maksimumu, taču eurozonā tas joprojām pārsniedz 2008. gada līmeni. Pēc laikposma, kurā dominēja aizvien lielākas atšķirības, dažas dalībvalstis dažu pēdējo gadu laikā ir pietuvinājušās valstīm ar augstāko IKP uz vienu iedzīvotāju. Tomēr ienākumu daļa, kas ir personām ar augstāko ienākumu līmeni, pēdējos desmit gados ir lēnām palielinājusies, un starp dalībvalstīm joprojām pastāv lielas atšķirības. Lai veicinātu augšupēju konverģenci dalībvalstīs un starp tām, būtu svarīgi veicināt politiku, kuras mērķis ir palielināt gan iedarbīgumu, gan taisnīgumu saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Šiem mērķiem būtu jārada labākus makroekonomiskos iznākumus ar vienlīdzīgāk sadalītiem ieguvumiem sabiedrībai kopumā, kuri arī palīdz veicināt eurozonas kohēziju.

| (7) | Konsekvence un līdzsvars eurozonas makroekonomikas politikas pasākumu kopumā, tajā skaitā monetārajā, fiskālajā un strukturālajā politikā, ir būtiski, lai nodrošinātu stabilu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un efektīvi reaģētu uz pastāvīgi zemo inflāciju, prognožu pasliktināšanos un ilgtermiņa izaugsmei radīto risku. Eiropas Centrālā banka saglabā atbalstošu monetāro politiku, lai palīdzētu inflācijai virzīties uz vidēja termiņa inflācijas mērķa sasniegšanu, vienlaikus atbalstot izaugsmi un darbvietu radīšanu. Fiskālajai politikai ir jāpapildina monetārās politikas nostāja, tāpat kā tas ir jādara strukturālajām reformām dažādās nozarēs, tostarp tajās, kuras ir vajadzīgas, lai pabeigtu ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) struktūras izveidi. |
| --- | --- |

(7)

Konsekvence un līdzsvars eurozonas makroekonomikas politikas pasākumu kopumā, tajā skaitā monetārajā, fiskālajā un strukturālajā politikā, ir būtiski, lai nodrošinātu stabilu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un efektīvi reaģētu uz pastāvīgi zemo inflāciju, prognožu pasliktināšanos un ilgtermiņa izaugsmei radīto risku. Eiropas Centrālā banka saglabā atbalstošu monetāro politiku, lai palīdzētu inflācijai virzīties uz vidēja termiņa inflācijas mērķa sasniegšanu, vienlaikus atbalstot izaugsmi un darbvietu radīšanu. Fiskālajai politikai ir jāpapildina monetārās politikas nostāja, tāpat kā tas ir jādara strukturālajām reformām dažādās nozarēs, tostarp tajās, kuras ir vajadzīgas, lai pabeigtu ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) struktūras izveidi.

| (8) | Valstu fiskālās politikas koordinācija, kurā ir pilnībā ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakts un vienlaikus ņemtas vērā pieejamās fiskālās iespējas un blakusietekme dalībvalstīs, atbalsta pienācīgu EMS darbību. Paredzams, ka eurozonas fiskālā nostāja 2020. un 2021. gadā būs kopumā neitrāla vai nedaudz ekspansīva. Tajā pašā laikā valstu fiskālā politika joprojām nav pietiekami diferencēta. Ja dalībvalstis ar augstu valsts parāda līmeni īstenotu piesardzīgu fiskālo politiku, tas mazinātu šo valstu parādu, samazinātu neaizsargātību pret satricinājumiem un ekonomikas lejupslīdes gadījumā ļautu pilnībā darboties automātiskajiem stabilizatoriem. No otras puses, turpmāka investīciju un citu produktīvu izdevumu palielināšana dalībvalstīs, kurās budžeta stāvoklis ir labvēlīgs, veicinātu izaugsmi īstermiņā un vidējā termiņā, vienlaikus arī palīdzot atjaunot eurozonas ekonomikas līdzsvaru. Ja realizēsies lejupslīdes prognozes, būtu jādiferencē fiskālie atbildes pasākumi, lai kopējā līmenī panāktu atbalstošu fiskālo nostāju, vienlaikus nodrošinot pilnīgu Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu. Pēc iespējas būtu jāņem vērā konkrēto valstu apstākļi un jāizvairās no procikliskuma. Dalībvalstīm vajadzētu būt gatavām Eurogrupā koordinēt savu politiku. |
| --- | --- |

(8)

Valstu fiskālās politikas koordinācija, kurā ir pilnībā ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakts un vienlaikus ņemtas vērā pieejamās fiskālās iespējas un blakusietekme dalībvalstīs, atbalsta pienācīgu EMS darbību. Paredzams, ka eurozonas fiskālā nostāja 2020. un 2021. gadā būs kopumā neitrāla vai nedaudz ekspansīva. Tajā pašā laikā valstu fiskālā politika joprojām nav pietiekami diferencēta. Ja dalībvalstis ar augstu valsts parāda līmeni īstenotu piesardzīgu fiskālo politiku, tas mazinātu šo valstu parādu, samazinātu neaizsargātību pret satricinājumiem un ekonomikas lejupslīdes gadījumā ļautu pilnībā darboties automātiskajiem stabilizatoriem. No otras puses, turpmāka investīciju un citu produktīvu izdevumu palielināšana dalībvalstīs, kurās budžeta stāvoklis ir labvēlīgs, veicinātu izaugsmi īstermiņā un vidējā termiņā, vienlaikus arī palīdzot atjaunot eurozonas ekonomikas līdzsvaru. Ja realizēsies lejupslīdes prognozes, būtu jādiferencē fiskālie atbildes pasākumi, lai kopējā līmenī panāktu atbalstošu fiskālo nostāju, vienlaikus nodrošinot pilnīgu Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu. Pēc iespējas būtu jāņem vērā konkrēto valstu apstākļi un jāizvairās no procikliskuma. Dalībvalstīm vajadzētu būt gatavām Eurogrupā koordinēt savu politiku.

| (9) | Fiskālās strukturālās reformas joprojām ir būtiskas, lai uzlabotu fiskālo stabilitāti, stiprinātu izaugsmes potenciālu un ļautu īstenot efektīvu pretciklisko fiskālo politiku lejupslīdes gadījumā. Labi funkcionējošas valstu fiskālās sistēmas kopā ar regulāru un rūpīgu izdevumu pārskatīšanu un efektīvu un pārredzamu publisko iepirkumu var stiprināt publisko izdevumu lietderību un efektivitāti un uzlabot fiskālās politikas uzticamību un kvalitāti. Valstu budžetu struktūras uzlabošana gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem, tai skaitā resursu novirzīšana publiskām investīcijām saistībā ar labi izstrādātām investīciju stratēģijām un zaļās budžeta plānošanas instrumentu pilnveidošanu, palielinātu publisko budžetu ietekmi uz izaugsmi, palielinātu ražīgumu un sāktu risināt steidzamās ilgtermiņa problēmas, kas rodas, īstenojot pārkārtošanos uz zaļo un digitālo ekonomiku. Lai nodokļu sistēmas padarītu efektīvākas un taisnīgākas, būtiski ir vienkāršot un modernizēt nodokļu sistēmas un novērst krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, proti, veicot pret agresīvu nodokļu plānošanu vērstus pasākumus un ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) iekļaujošajā satvarā noritošās diskusijas par neatrisinātajiem nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jautājumiem. Tas, cik viegli mobilie resursi var pārvietoties eurozonā, ir viens no iekšējā tirgus stūrakmeņiem, tomēr palielina arī nodokļu konkurences iespējas. Tādēļ koordinācija starp dalībvalstīm ir būtiska attiecībā uz to jautājumu risināšanu, kas saistīti ar peļņas novirzīšanu un kaitējošu nodokļu praksi, un izvairīšanos no vispārējas sāncensības par iespējami zemākiem uzņēmumu ienākuma nodokļiem.
  Minētajos centienos varētu būt lietderīgi tiekties panākt vienošanos par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un par ESAO iekļaujošo satvaru neatrisinātajiem BEPS jautājumiem, lai pārskatītu peļņas sadali starp valstīm un nodrošinātu minimālu faktisku nodokļu uzlikšanu. Nodokļu slogs eurozonā ir salīdzinoši liels un vērsts uz darbaspēku, un īpašuma vai vides nodokļi veido ļoti nelielu daļu no nodokļu ieņēmumiem. Tomēr īpašuma vai vides nodokļi var būt mazāk kaitējoši izaugsmei un darbaspēka piedāvājumam un pieprasījumam. Pastiprināta vides nodokļu izmantošana var veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, stimulējot “zaļāku” rīcību no patērētāju un ražotāju puses. Nodokļu jomā būtu labāk jāņem vērā klimata dimensija un konsekventāk jārisina emisiju un oglekļa emisiju pārvirzes jautājums. Šo pasākumu efektivitāti vēl vairāk palielinātu koordinētas pasaules mēroga rīcības sekmēšana. Tādēļ, lai palīdzētu pārkārtoties uz zaļo ekonomiku, tiks ierosināts sekmēt tādas budžeta politikas izstrādi, kura veicina saistību uzņemšanos vides jomā, un pārskatīt Padomes Direktīvu 2003/96/EK (4); tāpat tiks ierosināts Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) prasībām atbilstošs oglekļa ievedkorekcijas mehānisms, ja tas ir vajadzīgs, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzi. |
| --- | --- |

(9)

Fiskālās strukturālās reformas joprojām ir būtiskas, lai uzlabotu fiskālo stabilitāti, stiprinātu izaugsmes potenciālu un ļautu īstenot efektīvu pretciklisko fiskālo politiku lejupslīdes gadījumā. Labi funkcionējošas valstu fiskālās sistēmas kopā ar regulāru un rūpīgu izdevumu pārskatīšanu un efektīvu un pārredzamu publisko iepirkumu var stiprināt publisko izdevumu lietderību un efektivitāti un uzlabot fiskālās politikas uzticamību un kvalitāti. Valstu budžetu struktūras uzlabošana gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem, tai skaitā resursu novirzīšana publiskām investīcijām saistībā ar labi izstrādātām investīciju stratēģijām un zaļās budžeta plānošanas instrumentu pilnveidošanu, palielinātu publisko budžetu ietekmi uz izaugsmi, palielinātu ražīgumu un sāktu risināt steidzamās ilgtermiņa problēmas, kas rodas, īstenojot pārkārtošanos uz zaļo un digitālo ekonomiku. Lai nodokļu sistēmas padarītu efektīvākas un taisnīgākas, būtiski ir vienkāršot un modernizēt nodokļu sistēmas un novērst krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, proti, veicot pret agresīvu nodokļu plānošanu vērstus pasākumus un ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) iekļaujošajā satvarā noritošās diskusijas par neatrisinātajiem nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jautājumiem. Tas, cik viegli mobilie resursi var pārvietoties eurozonā, ir viens no iekšējā tirgus stūrakmeņiem, tomēr palielina arī nodokļu konkurences iespējas. Tādēļ koordinācija starp dalībvalstīm ir būtiska attiecībā uz to jautājumu risināšanu, kas saistīti ar peļņas novirzīšanu un kaitējošu nodokļu praksi, un izvairīšanos no vispārējas sāncensības par iespējami zemākiem uzņēmumu ienākuma nodokļiem.

Minētajos centienos varētu būt lietderīgi tiekties panākt vienošanos par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un par ESAO iekļaujošo satvaru neatrisinātajiem BEPS jautājumiem, lai pārskatītu peļņas sadali starp valstīm un nodrošinātu minimālu faktisku nodokļu uzlikšanu. Nodokļu slogs eurozonā ir salīdzinoši liels un vērsts uz darbaspēku, un īpašuma vai vides nodokļi veido ļoti nelielu daļu no nodokļu ieņēmumiem. Tomēr īpašuma vai vides nodokļi var būt mazāk kaitējoši izaugsmei un darbaspēka piedāvājumam un pieprasījumam. Pastiprināta vides nodokļu izmantošana var veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, stimulējot “zaļāku” rīcību no patērētāju un ražotāju puses. Nodokļu jomā būtu labāk jāņem vērā klimata dimensija un konsekventāk jārisina emisiju un oglekļa emisiju pārvirzes jautājums. Šo pasākumu efektivitāti vēl vairāk palielinātu koordinētas pasaules mēroga rīcības sekmēšana. Tādēļ, lai palīdzētu pārkārtoties uz zaļo ekonomiku, tiks ierosināts sekmēt tādas budžeta politikas izstrādi, kura veicina saistību uzņemšanos vides jomā, un pārskatīt Padomes Direktīvu 2003/96/EK (4); tāpat tiks ierosināts Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) prasībām atbilstošs oglekļa ievedkorekcijas mehānisms, ja tas ir vajadzīgs, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzi.

| (10) | Eurozonas dalībvalstu noturībai ir būtiskas strukturālas un institucionālas reformas, kas palielina konkurenci produktu tirgos, veicina resursefektivitāti, uzlabo uzņēmējdarbības vidi un valsts pārvaldes kvalitāti, ieskaitot tiesu sistēmu efektivitāti. Noturīgas ekonomikas struktūras un piemērota politika neļauj satricinājumiem būtiski un ilgstoši ietekmēt ienākumus un darbaspēka piedāvājumu un var veicināt fiskālās un monetārās politikas darbību un ierobežot atšķirības, jo īpaši lejupslīdes laikā, radot labvēlīgākus apstākļus ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. Labāk koordinējot un īstenojot strukturālās reformas, jo īpaši tās reformas, kas ir paredzētas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, var panākt pozitīvu blakusietekmi starp dalībvalstīm. Šajā ziņā valstu produktivitātes padomēm var būt svarīga nozīme, lai palielinātu atbildību par reformām un uzlabotu to īstenošanu. Reformas ir vajadzīgas arī, lai risinātu steidzamas ilgtermiņa problēmas, piemēram, klimatisko pārkārtošanos un tehnoloģisko pārveidi. vienotā tirgus integrācijas padziļināšana, kas ir izrādījusies nozīmīgs izaugsmes un konverģences dzinējspēks starp dalībvalstīm, arī var veicināt ražīguma pieaugumu. |
| --- | --- |

(10)

Eurozonas dalībvalstu noturībai ir būtiskas strukturālas un institucionālas reformas, kas palielina konkurenci produktu tirgos, veicina resursefektivitāti, uzlabo uzņēmējdarbības vidi un valsts pārvaldes kvalitāti, ieskaitot tiesu sistēmu efektivitāti. Noturīgas ekonomikas struktūras un piemērota politika neļauj satricinājumiem būtiski un ilgstoši ietekmēt ienākumus un darbaspēka piedāvājumu un var veicināt fiskālās un monetārās politikas darbību un ierobežot atšķirības, jo īpaši lejupslīdes laikā, radot labvēlīgākus apstākļus ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. Labāk koordinējot un īstenojot strukturālās reformas, jo īpaši tās reformas, kas ir paredzētas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, var panākt pozitīvu blakusietekmi starp dalībvalstīm. Šajā ziņā valstu produktivitātes padomēm var būt svarīga nozīme, lai palielinātu atbildību par reformām un uzlabotu to īstenošanu. Reformas ir vajadzīgas arī, lai risinātu steidzamas ilgtermiņa problēmas, piemēram, klimatisko pārkārtošanos un tehnoloģisko pārveidi. vienotā tirgus integrācijas padziļināšana, kas ir izrādījusies nozīmīgs izaugsmes un konverģences dzinējspēks starp dalībvalstīm, arī var veicināt ražīguma pieaugumu.

| (11) | Eiropas sociālo tiesību pīlārā ir izklāstīti 20 principi par to, kā veicināt vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi darba tirgum, taisnīgus darba apstākļus un sociālo aizsardzību un iekļaušanu. Tas ir veidots kā kompass, lai veicinātu augšupēju konverģenci virzībā uz labākiem darba un dzīves apstākļiem. Savukārt spēcīgāka un iekļaujošāka ekonomika un sabiedrība var veicināt Savienības un eurozonas noturību. Lai nodrošinātu taisnīgu un godīgu pārkārtošanos uz zaļo un digitālo ekonomiku, svarīgas ir arī reformas un ieguldījumi prasmēs, profesionālās pārmaiņās un efektīvākā sociālajā aizsardzībā. Eiropas sociālo tiesību pīlāra pilnīga īstenošana visos līmeņos, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences, būs būtiska, lai veicinātu augšupēju konverģenci. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas sociālo tiesību pīlārā ir izklāstīti 20 principi par to, kā veicināt vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi darba tirgum, taisnīgus darba apstākļus un sociālo aizsardzību un iekļaušanu. Tas ir veidots kā kompass, lai veicinātu augšupēju konverģenci virzībā uz labākiem darba un dzīves apstākļiem. Savukārt spēcīgāka un iekļaujošāka ekonomika un sabiedrība var veicināt Savienības un eurozonas noturību. Lai nodrošinātu taisnīgu un godīgu pārkārtošanos uz zaļo un digitālo ekonomiku, svarīgas ir arī reformas un ieguldījumi prasmēs, profesionālās pārmaiņās un efektīvākā sociālajā aizsardzībā. Eiropas sociālo tiesību pīlāra pilnīga īstenošana visos līmeņos, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences, būs būtiska, lai veicinātu augšupēju konverģenci.

| (12) | Reformas, kas palielina līdzdalību darba tirgū, risina jauniešu un ilgtermiņa bezdarbu, veicina kvalitatīvu darbvietu radīšanu, atbalsta veiksmīgas statusa maiņas darba tirgū, samazina segmentāciju un veicina sociālo dialogu, var palīdzēt veicināt iekļaujošu izaugsmi, uzlabot ekonomikas noturību un automātisku stabilizāciju, samazināt nevienlīdzību un risināt nabadzības un sociālās atstumtības problēmu. Individualizēts atbalsts profesionālām pārmaiņām, apmācība un pārkvalificēšana ir būtiski, lai veicinātu darba meklētāju savlaicīgu atgriešanos darba tirgū. Aktīva darba tirgus politika būtu sekmīgi jāintegrē sociālajā politikā, un tai būtu jāsekmē aktīva iekļaušana darba tirgū un sabiedrībā. Augstas kvalitātes izglītības un apmācības pieejamība visā dzīves ciklā prasa atbilstošus ieguldījumus, lai uzlabotu cilvēkkapitālu un prasmes, arī ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos. Tas palīdz vidējā termiņā un ilgtermiņā uzlabot nodarbināmību, ražīgumu, inovācijas spējas un algas, palielinot eurozonas noturību. Ar tiesību aktiem nodarbinātības aizsardzības jomā jāparedz taisnīgi un pienācīgi darba apstākļi visiem darba ņēmējiem, jo īpaši ņemot vērā to, ka veidojas jauni, netipiski nodarbinātības veidi, kas rada jaunas iespējas, tomēr arī problēmas saistībā ar darbvietas drošību un sociālo aizsardzību.
  Arī efektīvas un ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas ir izšķiroši svarīgas, lai nodrošinātu pienācīgus ienākumus un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem. Pensiju reformas un darba un privātās dzīves līdzsvara politika var būtiski veicināt dalību darba tirgū, nodrošinot Eiropas labklājības sistēmu ilgtspēju ilgtermiņā. Samazinot darbaspēkam piemērojamos nodokļus, noderīgi būtu koncentrēties uz zemu ienākumu saņēmējiem un otrajiem pelnītājiem. Lai stiprinātu atbildību un atbalstītu reformu īstenošanu, izšķiroša nozīme ir sociālo partneru iesaistei nodarbinātības, sociālajās un ekonomiskajās reformās. Līdzīgā veidā vērtīga ir arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste. Ir svarīgi, lai koplīgumi dotu ieguldījumu turpmāk sniegtajā 1.–5. ieteikumā izklāstīto mērķu sasniegšanā, pilnībā respektējot sociālo partneru autonomiju. |
| --- | --- |

(12)

Reformas, kas palielina līdzdalību darba tirgū, risina jauniešu un ilgtermiņa bezdarbu, veicina kvalitatīvu darbvietu radīšanu, atbalsta veiksmīgas statusa maiņas darba tirgū, samazina segmentāciju un veicina sociālo dialogu, var palīdzēt veicināt iekļaujošu izaugsmi, uzlabot ekonomikas noturību un automātisku stabilizāciju, samazināt nevienlīdzību un risināt nabadzības un sociālās atstumtības problēmu. Individualizēts atbalsts profesionālām pārmaiņām, apmācība un pārkvalificēšana ir būtiski, lai veicinātu darba meklētāju savlaicīgu atgriešanos darba tirgū. Aktīva darba tirgus politika būtu sekmīgi jāintegrē sociālajā politikā, un tai būtu jāsekmē aktīva iekļaušana darba tirgū un sabiedrībā. Augstas kvalitātes izglītības un apmācības pieejamība visā dzīves ciklā prasa atbilstošus ieguldījumus, lai uzlabotu cilvēkkapitālu un prasmes, arī ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos. Tas palīdz vidējā termiņā un ilgtermiņā uzlabot nodarbināmību, ražīgumu, inovācijas spējas un algas, palielinot eurozonas noturību. Ar tiesību aktiem nodarbinātības aizsardzības jomā jāparedz taisnīgi un pienācīgi darba apstākļi visiem darba ņēmējiem, jo īpaši ņemot vērā to, ka veidojas jauni, netipiski nodarbinātības veidi, kas rada jaunas iespējas, tomēr arī problēmas saistībā ar darbvietas drošību un sociālo aizsardzību.

Arī efektīvas un ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas ir izšķiroši svarīgas, lai nodrošinātu pienācīgus ienākumus un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem. Pensiju reformas un darba un privātās dzīves līdzsvara politika var būtiski veicināt dalību darba tirgū, nodrošinot Eiropas labklājības sistēmu ilgtspēju ilgtermiņā. Samazinot darbaspēkam piemērojamos nodokļus, noderīgi būtu koncentrēties uz zemu ienākumu saņēmējiem un otrajiem pelnītājiem. Lai stiprinātu atbildību un atbalstītu reformu īstenošanu, izšķiroša nozīme ir sociālo partneru iesaistei nodarbinātības, sociālajās un ekonomiskajās reformās. Līdzīgā veidā vērtīga ir arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste. Ir svarīgi, lai koplīgumi dotu ieguldījumu turpmāk sniegtajā 1.–5. ieteikumā izklāstīto mērķu sasniegšanā, pilnībā respektējot sociālo partneru autonomiju.

| (13) | Eurozonas finanšu sektora stabilitāte kopš krīzes ir palielinājusies, lai gan joprojām pastāv nepilnības, kas jārisina. Riska avots var būt augsts uzņēmumu un mājsaimniecību parāda līmenis, ko vēl vairāk saasina daudzu valsts nodokļu sistēmu radītais stimuls aizņemties. Vajadzība pielāgot banku darījumdarbības modeļus, zemās procentu likmes un arvien sīvākā konkurence, ko rada citi finansējuma veidi, turpina radīt spiedienu uz banku rentabilitāti. Ir panākts stabils progress riska samazināšanā, it īpaši ieņēmumus nenesošu aizdevumu (INA) samazināšanā. Tomēr, ja INA īpatsvars joprojām ir augsts, ir vajadzīgi papildu pastāvīgi centieni, un visām dalībvalstīm būtu jāievieš atbilstīga politika, lai novērstu INA uzkrāšanos. Komisija 2018. gada martā iepazīstināja ar riska samazināšanas pasākumu kopumu, ar kuru palīdzētu risināt ar atlikušajiem INA saistītās problēmas un izvairītos no INA uzkrāšanās nākotnē. Kā daļa no leģislatīvajiem pasākumiem attiecībā uz INA 2019. gada aprīlī tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (5), ar kuru tiek ieviests “normatīvs prudenciālā atbalsta mehānisms”, lai novērstu risku, ka nākotnē INA būs nepietiekams nodrošinājums; būtu jāpanāk turpmāks progress, lai turpinātu risināt INA jautājumu, jo īpaši virzot uz priekšu projektu direktīvai par INA sekundārajiem tirgiem.
  Jau ir panākts progress nolūkā uzlabot pastāvošo satvaru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai. Tomēr, kā uzsvērts Komisijas 2019. gada jūlija ziņojumos, Savienībā ir vajadzīga visaptverošāka pieeja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu darbību finansēšanas apkarošanai, lai novērstu konstatētos strukturālos trūkumus. Jo īpaši tālab ir vajadzīgs rast veidus, kā palielināt saskaņotību, un ar Savienības rīcību uzlabot noteikumu uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

(13)

Eurozonas finanšu sektora stabilitāte kopš krīzes ir palielinājusies, lai gan joprojām pastāv nepilnības, kas jārisina. Riska avots var būt augsts uzņēmumu un mājsaimniecību parāda līmenis, ko vēl vairāk saasina daudzu valsts nodokļu sistēmu radītais stimuls aizņemties. Vajadzība pielāgot banku darījumdarbības modeļus, zemās procentu likmes un arvien sīvākā konkurence, ko rada citi finansējuma veidi, turpina radīt spiedienu uz banku rentabilitāti. Ir panākts stabils progress riska samazināšanā, it īpaši ieņēmumus nenesošu aizdevumu (INA) samazināšanā. Tomēr, ja INA īpatsvars joprojām ir augsts, ir vajadzīgi papildu pastāvīgi centieni, un visām dalībvalstīm būtu jāievieš atbilstīga politika, lai novērstu INA uzkrāšanos. Komisija 2018. gada martā iepazīstināja ar riska samazināšanas pasākumu kopumu, ar kuru palīdzētu risināt ar atlikušajiem INA saistītās problēmas un izvairītos no INA uzkrāšanās nākotnē. Kā daļa no leģislatīvajiem pasākumiem attiecībā uz INA 2019. gada aprīlī tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (5), ar kuru tiek ieviests “normatīvs prudenciālā atbalsta mehānisms”, lai novērstu risku, ka nākotnē INA būs nepietiekams nodrošinājums; būtu jāpanāk turpmāks progress, lai turpinātu risināt INA jautājumu, jo īpaši virzot uz priekšu projektu direktīvai par INA sekundārajiem tirgiem.

Jau ir panākts progress nolūkā uzlabot pastāvošo satvaru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai. Tomēr, kā uzsvērts Komisijas 2019. gada jūlija ziņojumos, Savienībā ir vajadzīga visaptverošāka pieeja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu darbību finansēšanas apkarošanai, lai novērstu konstatētos strukturālos trūkumus. Jo īpaši tālab ir vajadzīgs rast veidus, kā palielināt saskaņotību, un ar Savienības rīcību uzlabot noteikumu uzraudzību un izpildi.

| (14) | Banku savienības stiprināšana kopš 2013. gada ir bijis prioritāras nozīmes projekts ar mērķi nodrošināt finanšu stabilitāti, samazināt finanšu sadrumstalotību un aizsargāt ekonomikas kreditēšanu krīzes laikos. Šajā procesā nepārtraukti ir bijis vērojams progress, arī ar vienošanos par Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) tiesisko regulējumu attiecībā uz vienotā noregulējuma fonda (VNF) kopīgo atbalsta mehānismu, bet stiprināšana ir jāturpina. Minētajā sakarībā Eurosamits Eurogrupai uzdeva – atkarībā no valstu procedūrām turpināt darbu pie ESM reformu paketes un turpināt darbu pie visiem banku savienības turpmākās stiprināšanas elementiem, strādājot uz konsensa pamata. Darbam pie ceļveža politisko sarunu sākšanai par Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS) izveidi tika izveidota augsta līmeņa darba grupa (ALDG). Ir svarīgi virzīties uz priekšu, lai atraisītu banku savienības sniegtos ieguvumus privātā sektora veikta riska dalīšanas, finanšu stabilitātes un ekonomikas izaugsmes ziņā, vienlaikus mazinot arbitrāžas iespējas starp dalībvalstīm. Galu galā šādai virzībai būtu jānodrošina Eiropas finanšu un ekonomikas suverenitāte. Šajā nolūkā un ar vienlīdz augstu ambīciju līmeni ir nekavējoties jāturpina darbs pie visiem elementiem, tostarp tiem, kas tika apspriesti ALDG attiecībā uz ENAS. Būtu jāpabeidz darbs pie ESM reformu paketes, arī pie vienotā noregulējuma fonda (VNF) atbalsta mehānisma ieviešanas. VNF atbalsta mehānisms būtu jāiedarbina un jāievieš agrāk, ar nosacījumu, ka ir sasniegts pietiekams progress riska samazināšanā.
  Vajadzētu turpināt meklēt risinājumus, kā novērst ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kādā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā. Visbeidzot, Komisija īstenoja visas darbības, kas bija paziņotas 2015. gada kapitāla tirgu savienības (KTS) rīcības plānā. Tomēr joprojām pastāv juridiski, nodokļu un regulatīvi šķēršļi KTS izveidei, un ir vajadzīgi atjaunoti centieni, lai tos pārvarētu, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par piekļuvi finansējumam, dažām uzraudzības un nodokļu atšķirībām, un lai sasniegtu augstus, efektīvus un saskaņotus uzraudzības standartus. |
| --- | --- |

(14)

Banku savienības stiprināšana kopš 2013. gada ir bijis prioritāras nozīmes projekts ar mērķi nodrošināt finanšu stabilitāti, samazināt finanšu sadrumstalotību un aizsargāt ekonomikas kreditēšanu krīzes laikos. Šajā procesā nepārtraukti ir bijis vērojams progress, arī ar vienošanos par Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) tiesisko regulējumu attiecībā uz vienotā noregulējuma fonda (VNF) kopīgo atbalsta mehānismu, bet stiprināšana ir jāturpina. Minētajā sakarībā Eurosamits Eurogrupai uzdeva – atkarībā no valstu procedūrām turpināt darbu pie ESM reformu paketes un turpināt darbu pie visiem banku savienības turpmākās stiprināšanas elementiem, strādājot uz konsensa pamata. Darbam pie ceļveža politisko sarunu sākšanai par Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS) izveidi tika izveidota augsta līmeņa darba grupa (ALDG). Ir svarīgi virzīties uz priekšu, lai atraisītu banku savienības sniegtos ieguvumus privātā sektora veikta riska dalīšanas, finanšu stabilitātes un ekonomikas izaugsmes ziņā, vienlaikus mazinot arbitrāžas iespējas starp dalībvalstīm. Galu galā šādai virzībai būtu jānodrošina Eiropas finanšu un ekonomikas suverenitāte. Šajā nolūkā un ar vienlīdz augstu ambīciju līmeni ir nekavējoties jāturpina darbs pie visiem elementiem, tostarp tiem, kas tika apspriesti ALDG attiecībā uz ENAS. Būtu jāpabeidz darbs pie ESM reformu paketes, arī pie vienotā noregulējuma fonda (VNF) atbalsta mehānisma ieviešanas. VNF atbalsta mehānisms būtu jāiedarbina un jāievieš agrāk, ar nosacījumu, ka ir sasniegts pietiekams progress riska samazināšanā.

Vajadzētu turpināt meklēt risinājumus, kā novērst ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kādā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā. Visbeidzot, Komisija īstenoja visas darbības, kas bija paziņotas 2015. gada kapitāla tirgu savienības (KTS) rīcības plānā. Tomēr joprojām pastāv juridiski, nodokļu un regulatīvi šķēršļi KTS izveidei, un ir vajadzīgi atjaunoti centieni, lai tos pārvarētu, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par piekļuvi finansējumam, dažām uzraudzības un nodokļu atšķirībām, un lai sasniegtu augstus, efektīvus un saskaņotus uzraudzības standartus.

| (15) | Lai stiprinātu EMS struktūru, prioritārā kārtā ir jāīsteno darbības, kas noteiktas 2019. gada 13. decembra Eurosamita paziņojumā, tajā pašā laikā turpinot diskusijas par visiem pārējiem aspektiem. Komisijas 2019. gada jūnija paziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana: pārskats par paveikto četrus gadus pēc piecu priekšsēdētāju ziņojuma” izklāstīts pašreizējais stāvoklis un ieskicēts Komisijas viedoklis par jomām, uz kurām īstermiņā un vidējā termiņā būtu jāvērš reformu centieni. Zināms progress ir panākts attiecībā uz ekonomisko savienību, jo ir panākta politiska vienošanās par eurozonas BIKK iezīmēm. Vienošanās pēc būtības tika panākta par turpmāko ESM pilnveidi un ESM izveides līguma pārskatīšanu ar nosacījumu, ka tiks pabeigtas valstu procedūras. Padomē nav bijis vienprātības ne par eurozonas fiskālās stabilizācijas funkciju, ne par eurozonas pārvaldības reformu. |
| --- | --- |

(15)

Lai stiprinātu EMS struktūru, prioritārā kārtā ir jāīsteno darbības, kas noteiktas 2019. gada 13. decembra Eurosamita paziņojumā, tajā pašā laikā turpinot diskusijas par visiem pārējiem aspektiem. Komisijas 2019. gada jūnija paziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana: pārskats par paveikto četrus gadus pēc piecu priekšsēdētāju ziņojuma” izklāstīts pašreizējais stāvoklis un ieskicēts Komisijas viedoklis par jomām, uz kurām īstermiņā un vidējā termiņā būtu jāvērš reformu centieni. Zināms progress ir panākts attiecībā uz ekonomisko savienību, jo ir panākta politiska vienošanās par eurozonas BIKK iezīmēm. Vienošanās pēc būtības tika panākta par turpmāko ESM pilnveidi un ESM izveides līguma pārskatīšanu ar nosacījumu, ka tiks pabeigtas valstu procedūras. Padomē nav bijis vienprātības ne par eurozonas fiskālās stabilizācijas funkciju, ne par eurozonas pārvaldības reformu.

| (16) | EMS izveides padziļināšana uzlabotu makroekonomikas rādītājus. Nepabeigta EMS kavē finanšu integrāciju. Tas ierobežo finansēšanas iespējas tik ļoti nepieciešamajām investīcijām, lai veicinātu iekļaujošu, ražīgu, ilgtspējīgu un stabilu ekonomiku. Nepabeigta EMS arī kavē monetārās politikas vienmērīgu transmisiju visā eurozonā un ierobežo Eiropas spēju noteikt savas ekonomikas nākotni. Ja par to tiks panākta vienošanās, centrāla fiskālās stabilizācijas funkcija papildinātu eurozonas dalībvalstu spēju īstenot pretciklisku fiskālo politiku. Padome atzīmē Komisijas ieceri – ierosināt Eiropas bezdarbnieka pabalstu pārapdrošināšanas shēmu, lai labāk aizsargātu iedzīvotājus ekonomisku satricinājumu gadījumos. EMS stiprināšana – līdztekus pārdomātai politikai gan Eiropas, gan valstu līmenī – ir būtiska, lai palielinātu Eiropas ietekmi pasaulē, vairotu euro starptautisko nozīmi un veicinātu atvērtu, daudzpusēju un uz noteikumiem balstītu pasaules ekonomiku. Ir svarīgi, ka šīs diskusijas turpinās atklātā un pārredzamā veidā attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, vienlaikus pilnībā ņemot vērā Savienības iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(16)

EMS izveides padziļināšana uzlabotu makroekonomikas rādītājus. Nepabeigta EMS kavē finanšu integrāciju. Tas ierobežo finansēšanas iespējas tik ļoti nepieciešamajām investīcijām, lai veicinātu iekļaujošu, ražīgu, ilgtspējīgu un stabilu ekonomiku. Nepabeigta EMS arī kavē monetārās politikas vienmērīgu transmisiju visā eurozonā un ierobežo Eiropas spēju noteikt savas ekonomikas nākotni. Ja par to tiks panākta vienošanās, centrāla fiskālās stabilizācijas funkcija papildinātu eurozonas dalībvalstu spēju īstenot pretciklisku fiskālo politiku. Padome atzīmē Komisijas ieceri – ierosināt Eiropas bezdarbnieka pabalstu pārapdrošināšanas shēmu, lai labāk aizsargātu iedzīvotājus ekonomisku satricinājumu gadījumos. EMS stiprināšana – līdztekus pārdomātai politikai gan Eiropas, gan valstu līmenī – ir būtiska, lai palielinātu Eiropas ietekmi pasaulē, vairotu euro starptautisko nozīmi un veicinātu atvērtu, daudzpusēju un uz noteikumiem balstītu pasaules ekonomiku. Ir svarīgi, ka šīs diskusijas turpinās atklātā un pārredzamā veidā attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, vienlaikus pilnībā ņemot vērā Savienības iekšējo tirgu.

| (17) | Par šā ieteikuma nodarbinātības un sociālajiem aspektiem ir notikušas konsultācijas ar Nodarbinātības komiteju un Sociālās aizsardzības komiteju, |
| --- | --- |

(17)

Par šā ieteikuma nodarbinātības un sociālajiem aspektiem ir notikušas konsultācijas ar Nodarbinātības komiteju un Sociālās aizsardzības komiteju,

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm individuāli un kolektīvi Eurogrupas ietvaros 2020.–2021. gada laikposmā veikt turpmāk minētos pasākumus.

| 1. | Eurozonas dalībvalstīs ar tekošā konta deficītu vai augstu ārējo parādu – īstenot reformas, lai palielinātu konkurētspēju un samazinātu ārējo parādu. Eurozonas dalībvalstīs ar lielu tekošā konta pārpalikumu – stiprināt nosacījumus, kas ir labvēlīgi algu pieaugumam, vienlaikus ņemot vērā sociālo partneru lomu, un īstenot pasākumus, kas veicina publiskās un privātās investīcijas. Visās dalībvalstīs – veicināt ražīgumu, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi un iestāžu kvalitāti, palielināt noturību, uzlabojot preču un pakalpojumu tirgu darbību, jo īpaši padziļinot vienoto tirgu. Atbalstīt taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanos uz konkurētspējīgu zaļo un digitālo ekonomiku, izmantojot gan publiskos, gan privātos materiālos un nemateriālos ieguldījumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Politikas veidošanā pilnā mērā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu, atbalstīt publiskā un privātā sektora investīcijas un uzlabot publisko finanšu kvalitāti un struktūru. Dalībvalstīs ar augstu valsts parāda līmeni – īstenot piesardzīgu politiku, lai ticami un ilgtspējīgi samazinātu valsts parādu. Dalībvalstīs, kurās ir labvēlīgs fiskālais stāvoklis, – izmantot šo stāvokli, lai vēl vairāk palielinātu augstas kvalitātes investīcijas, vienlaikus saglabājot publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Ja realizēsies lejupslīdes prognozes, būtu jādiferencē fiskālie atbildes pasākumi, lai kopējā līmenī panāktu atbalstošu fiskālo nostāju, vienlaikus nodrošinot pilnīgu Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu. Pēc iespējas būtu jāņem vērā konkrēto valstu apstākļi un jāizvairās no procikliskuma. Dalībvalstīm vajadzētu būt gatavām Eurogrupā koordinēt savu politiku. Uzlabot valstu fiskālo sistēmu efektivitāti un publisko finanšu kvalitāti un pieņemt izaugsmi veicinošus nodokļu un citus attiecīgus budžeta pasākumus, kas sekmē ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku. Atbalstīt un īstenot Savienības darbības, ar ko apkaro agresīvu nodokļu plānošanu un izvairās no sāncensības par iespējami zemākiem uzņēmumu ienākuma nodokļiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Stiprināt izglītības un apmācības sistēmas un ieguldījumus prasmēs. Palielināt tādas aktīvas darba tirgus politikas efektivitāti, kas atbalsta integrāciju darba tirgū un veiksmīgas statusa maiņas darba tirgū, tostarp uz digitālām un videi nekaitīgākām darbvietām. Veicināt dalību darba tirgū, tostarp sieviešu un neaizsargāto grupu dalību, un novirzīt nodokļus no darbaspēka, jo īpaši personām ar zemiem ienākumiem un otrajiem pelnītājiem. Veicināt kvalitatīvu darbvietu radīšanu, taisnīgus darba apstākļus, sekmēt darba un privātās dzīves līdzsvaru un novērst darba tirgus segmentāciju. Uzlabot piekļuvi atbilstīgām un ilgtspējīgām sociālās aizsardzības sistēmām. Uzlabot sociālā dialoga efektivitāti un veicināt sarunas par darba koplīguma slēgšanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vadoties pēc Eurosamita 2019. gada 13. decembra paziņojuma, turpināt stiprināt banku savienību ar mērķi to pabeigt, bez jebkādas kavēšanās un ar vienlīdz augstu ambīciju līmeni turpinot darbu pie visiem elementiem, arī tiem, kas apspriesti ALDG attiecībā uz ENAS. Pabeigt darbu pie ESM reformu paketes, arī pie vienotā noregulējuma fonda (VNF) atbalsta mehānisma ieviešanas. Iedarbināt VNF atbalsta mehānismu un to ieviest agrāk, ja būs gūti pietiekami panākumi riska samazināšanā. Turpināt meklēt risinājumus, lai novērstu ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kādā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā. Stiprināt Eiropas regulatīvo un uzraudzības sistēmu, arī nodrošinot, lai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu uzraudzība un izpilde būtu konsekventa un efektīva. Veicināt lielo privātā sektora parāda uzkrājumu sakārtotu samazināšanu, tai skaitā mazinot nodokļu jomā pastāvošos stimulus aizņemties. Turpināt veicināt to, ka bankas eurozonā ātri samazina INA līmeni, un izvairīties no šādu aizdevumu uzkrāšanās. Atjaunot centienus padziļināt KTS izveidi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Panākt vērienīgu progresu EMS padziļināšanā, it īpaši raiti īstenojot darbības, kas noteiktas 2019. gada 13. decembra Eurosamita paziņojumā, arī attiecībā uz BIKK, un apspriežot citus aspektus. Progress šajā jomā arī vairos euro starptautisko nozīmi un pasaules mērogā uzsvērs Eiropas ekonomiskās intereses, un tam būtu pilnībā jāievēro Savienības iekšējais tirgus, un tas būtu jāturpina atklātā un pārredzamā veidā attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces. |
| --- | --- |

5.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Visi prognozētie rādītāji šajā dokumentā ir ņemti no Eiropas Komisijas 2019. gada rudens prognozes.

3

(4)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.).

5

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/8

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9803 – SAZKA Group / OPAP)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 243/02)

Komisija 2020. gada 15. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9803. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9803. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/9

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 22. jūlijs

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1578 |
| JPY | Japānas jena | 123,94 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4442 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,91123 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2415 |
| CHF | Šveices franks | 1,0785 |
| ISK | Islandes krona | 157,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,5343 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,365 |
| HUF | Ungārijas forints | 349,27 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4288 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8413 |
| TRY | Turcijas lira | 7,9299 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6139 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5540 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,9741 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7328 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6015 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 384,38 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,9520 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0999 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5220 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 867,99 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9235 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,110 |
| RUB | Krievijas rublis | 81,9588 |
| THB | Taizemes bāts | 36,546 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,9920 |
| MXN | Meksikas peso | 25,8715 |
| INR | Indijas rūpija | 86,2880 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1578

JPY

Japānas jena

123,94

DKK

Dānijas krona

7,4442

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,91123

SEK

Zviedrijas krona

10,2415

CHF

Šveices franks

1,0785

ISK

Islandes krona

157,80

NOK

Norvēģijas krona

10,5343

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,365

HUF

Ungārijas forints

349,27

PLN

Polijas zlots

4,4288

RON

Rumānijas leja

4,8413

TRY

Turcijas lira

7,9299

AUD

Austrālijas dolārs

1,6139

CAD

Kanādas dolārs

1,5540

HKD

Hongkongas dolārs

8,9741

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7328

SGD

Singapūras dolārs

1,6015

KRW

Dienvidkorejas vona

1 384,38

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,9520

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0999

HRK

Horvātijas kuna

7,5220

IDR

Indonēzijas rūpija

16 867,99

MYR

Malaizijas ringits

4,9235

PHP

Filipīnu peso

57,110

RUB

Krievijas rublis

81,9588

THB

Taizemes bāts

36,546

BRL

Brazīlijas reāls

5,9920

MXN

Meksikas peso

25,8715

INR

Indijas rūpija

86,2880

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/10

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2020/C 243/04)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2020. gada 20. aprīlis |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 85036 |
| Lēmuma Nr. | 040/20/COL |
| EBTA valsts | Islande |
| Reģions | Visa Islandes teritorija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Covid-19 Pagaidu garantiju shēma |
| Juridiskais pamats | Likums Nr. 25/2020, ar ko groza Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām. |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Nodrošināt piekļuvi likviditātei uzņēmumiem, kas saskaras ar pēkšņu likviditātes trūkumu Covid-19 uzliesmojuma dēļ |
| Atbalsta veids | Valsts garantijas |
| Budžets | 50 mljrd. ISK |
| Ilgums | 2020. gada 20. aprīlis – 2020. gada 31. decembris |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Finanšu un ekonomikas lietu ministrija
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLANDE |

Lēmuma pieņemšanas datums

2020. gada 20. aprīlis

Lietas Nr.

85036

Lēmuma Nr.

040/20/COL

EBTA valsts

Islande

Reģions

Visa Islandes teritorija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Covid-19 Pagaidu garantiju shēma

Juridiskais pamats

Likums Nr. 25/2020, ar ko groza Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām.

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Nodrošināt piekļuvi likviditātei uzņēmumiem, kas saskaras ar pēkšņu likviditātes trūkumu Covid-19 uzliesmojuma dēļ

Atbalsta veids

Valsts garantijas

Budžets

50 mljrd. ISK

Ilgums

2020. gada 20. aprīlis – 2020. gada 31. decembris

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Finanšu un ekonomikas lietu ministrija

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLANDE

Lēmuma autentiskais teksts ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/11

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2020/C 243/05)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2020. gada 17. aprīlis |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 85047 |
| Lēmuma Nr. | 039/20/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Reģions | Visa Norvēģijas teritorija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Covid-19 dotāciju shēma uzņēmumiem, kas cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem Covid-19 uzliesmojuma dēļ |
| Juridiskais pamats | Likums par pagaidu dotāciju shēmu uzņēmumiem, kas cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Kompensēt Covid-19 uzliesmojuma radītos zaudējumus uzņēmumiem, lai nodrošinātu nodarbinātību un ātrāku ekonomikas atveseļošanos pēc krīzes |
| Atbalsta veids | Dotācijas |
| Budžets | 50 mljrd. NOK (aplēstā summa) |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Ilgums | Shēmu piemēro zaudējumiem, kas radušies no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. maijam |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, izņemot uzņēmumus, kas darbojas naftas ieguves un ražošanas jomā, kā arī elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un tirdzniecības jomā, un izņemot finanšu iestādes, privātos bērnudārzus un aviosabiedrības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Norvēģijas Nodokļu administrācija |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORVĒĢIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2020. gada 17. aprīlis

Lietas Nr.

85047

Lēmuma Nr.

039/20/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Reģions

Visa Norvēģijas teritorija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Covid-19 dotāciju shēma uzņēmumiem, kas cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem Covid-19 uzliesmojuma dēļ

Juridiskais pamats

Likums par pagaidu dotāciju shēmu uzņēmumiem, kas cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Kompensēt Covid-19 uzliesmojuma radītos zaudējumus uzņēmumiem, lai nodrošinātu nodarbinātību un ātrāku ekonomikas atveseļošanos pēc krīzes

Atbalsta veids

Dotācijas

Budžets

50 mljrd. NOK (aplēstā summa)

Atbalsta intensitāte

100 %

Ilgums

Shēmu piemēro zaudējumiem, kas radušies no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. maijam

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, izņemot uzņēmumus, kas darbojas naftas ieguves un ražošanas jomā, kā arī elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un tirdzniecības jomā, un izņemot finanšu iestādes, privātos bērnudārzus un aviosabiedrības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Norvēģijas Nodokļu administrācija

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORVĒĢIJA

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/12

---

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2020. gada 1. maija

(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL
   (1)

  10. pantu)

(2020/C 243/06)

Bāzes likmes aprēķina saskaņā ar nodaļu par atsauces un diskonta likmju noteikšanas metodi Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs, kurās grozījumi izdarīti ar Uzraudzības iestādes 2008. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 788/08/COL. Piemērojamās atsauces likmes iegūst, bāzes likmei pieskaitot attiecīgos uzcenojumus, kā noteikts Valsts atbalsta pamatnostādnēs.

Islandei un Norvēģijai no 1. maija piemērojamās bāzes likmes ir aktualizētas, ņemot vērā ārkārtas apstākļus – Covid-19 pandēmiju.

Bāzes likmes ir noteiktas šādi:

| | Islande | Lihtenšteina | Norvēģija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020.– | 2,78 | –0,56 | 0,99 |

Islande

Lihtenšteina

Norvēģija

1.5.2020.–

2,78

–0,56

0,99

---

(1)  OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un OV EEZ papildinājums Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/13

---

Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

Paziņojums par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2020. gadā

(2020/C 243/07)

Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrija saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei ar šo paziņo par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai.

Naftas ieguves licences piešķirs tikai akciju sabiedrībām, kas reģistrētas Norvēģijā vai citā Eiropas Ekonomikas zonas līguma (EEZ līguma) dalībvalstī, vai fiziskām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir kāda no EEZ līguma dalībvalstīm.

Uzņēmumi, kuriem nav piešķirtas licences ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā, var šīs licences saņemt, ja tie ir atzīti par tiesīgiem saņemt licences ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā.

Ministrija nodrošinās vienlīdzīgu attieksmi pret individuāliem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuri pievienojas kādas grupas iesniegtam kopīgam pieteikumam. Kandidāti, kuri iesniedz individuālu pieteikumu, un kandidāti, kuri ir kopīga pieteikuma iesniedzēju grupas daļa, ikviens tiks uzskatīti par naftas ieguves licences pieprasītājiem. Pamatojoties uz grupu vai atsevišķu kandidātu iesniegtajiem pieteikumiem, ministrija var veidot kandidātu grupas, kuriem piešķirs jaunas ieguves licences, tostarp svītrot kandidātus grupu pieteikumos un pievienot atsevišķus kandidātus, kā arī iecelt šādu grupu operatoru.

Līdzdalības piešķiršana attiecībā uz naftas ieguves licenci būs atkarīga no tā, vai licenciāti ir pievienojušies nolīgumam par naftas ieguves darbībām, tostarp nolīgumam par kopīgajām darbībām un nolīgumam par grāmatvedību. Ja ieguves licence tiek stratigrāfiski sadalīta, diviem stratigrāfiski sadalītiem licenciātiem būs jānoslēdz arī īpašs nolīgums par kopīgajām darbībām, kas regulē attiecības starp minētajiem licenciātiem.

Parakstot minētos nolīgumus, licenču saņēmēji veidos kopuzņēmumu, kurā to līdzdalības apjoms vienmēr būs līdzvērtīgs līdzdalības apjomam attiecībā uz ieguves licenci.

Licenču dokumentu pamatā galvenokārt būs attiecīgie dokumenti par piešķīrumiem iepriekšnoteiktos apgabalos 2019. gadā. Mērķis ir jebkura pamatnoteikumu pielāgojuma galvenos elementus darīt pieejamus potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem pirms pieteikumu iesniegšanas.

Ieguves licenču piešķiršanas kritēriji

Lai veicinātu resursu pareizu pārvaldību un ātru un efektīvu naftas izpēti un ieguvi Norvēģijas kontinentālajā šelfā, tostarp licenču grupu sastāva noteikšanu šim nolūkam, līdzdalības piešķiršanai attiecībā uz ieguves licencēm un operatora iecelšanai piemēro šādus kritērijus:

| a) | kandidāta ģeoloģiskās zināšanas par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu un tas, kādā veidā licenciāti paredzējuši veikt efektīvu naftas izpēti; |
| --- | --- |

a)

kandidāta ģeoloģiskās zināšanas par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu un tas, kādā veidā licenciāti paredzējuši veikt efektīvu naftas izpēti;

| b) | kandidāta atbilstošas tehniskās zināšanas un tas, kā šī pieredze var aktīvi sekmēt izmaksu ziņā efektīvu izpēti un atbilstošā gadījumā naftas ieguvi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

b)

kandidāta atbilstošas tehniskās zināšanas un tas, kā šī pieredze var aktīvi sekmēt izmaksu ziņā efektīvu izpēti un atbilstošā gadījumā naftas ieguvi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā;

| c) | kandidāta iepriekšējā pieredze saistībā ar Norvēģijas kontinentālo šelfu vai līdzvērtīga atbilstošā pieredze saistībā ar citiem apgabaliem; |
| --- | --- |

c)

kandidāta iepriekšējā pieredze saistībā ar Norvēģijas kontinentālo šelfu vai līdzvērtīga atbilstošā pieredze saistībā ar citiem apgabaliem;

| d) | kandidātam ir pietiekams finansiālais nodrošinājums, lai veiktu izpēti un atbilstošā gadījumā iegūtu naftu attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

d)

kandidātam ir pietiekams finansiālais nodrošinājums, lai veiktu izpēti un atbilstošā gadījumā iegūtu naftu attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā;

| e) | ja kandidāts ir vai ir bijis kādas ieguves licences licenciāts, ministrija var ņemt vērā kandidāta kā licenciāta jebkāda veida neefektivitāti vai pārskatatbildības trūkumu. Vērā var ņemt arī valsts drošības apsvērumus, ja ministrija uzskata, ka šādi apsvērumi ir būtiski; |
| --- | --- |

e)

ja kandidāts ir vai ir bijis kādas ieguves licences licenciāts, ministrija var ņemt vērā kandidāta kā licenciāta jebkāda veida neefektivitāti vai pārskatatbildības trūkumu. Vērā var ņemt arī valsts drošības apsvērumus, ja ministrija uzskata, ka šādi apsvērumi ir būtiski;

| f) | ieguves licences parasti piešķirs kopuzņēmumiem, kur vismaz viens dalībnieks, darbojoties kā operators, būs veicis vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, vai ja tam būs līdzvērtīga praktiska pieredze ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa; |
| --- | --- |

f)

ieguves licences parasti piešķirs kopuzņēmumiem, kur vismaz viens dalībnieks, darbojoties kā operators, būs veicis vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, vai ja tam būs līdzvērtīga praktiska pieredze ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa;

| g) | ieguves licences parasti piešķirs diviem vai vairākiem dalībniekiem, ja vismaz vienam no tiem ir pieredze, kas minēta f) punktā; |
| --- | --- |

g)

ieguves licences parasti piešķirs diviem vai vairākiem dalībniekiem, ja vismaz vienam no tiem ir pieredze, kas minēta f) punktā;

| h) | ieceltajam operatoram, kuram piešķirta ieguves licence Barenca jūrā, jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa; |
| --- | --- |

h)

ieceltajam operatoram, kuram piešķirta ieguves licence Barenca jūrā, jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa;

| i) | attiecībā uz ieguves licencēm dziļūdeņos gan ieceltajam operatoram, gan vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu dziļūdeņos, darbojoties kā operatoram; |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz ieguves licencēm dziļūdeņos gan ieceltajam operatoram, gan vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu dziļūdeņos, darbojoties kā operatoram;

| j) | ieguves licences saņemšanai, kas paredz izpētes urbumu veikšanu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras (HTHP) apstākļos, ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu HTHP apstākļos, darbojoties kā operatoram. |
| --- | --- |

j)

ieguves licences saņemšanai, kas paredz izpētes urbumu veikšanu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras (HTHP) apstākļos, ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu HTHP apstākļos, darbojoties kā operatoram.

Pieteikumu iesniegšanai pieejamie bloki

Pieteikumus dalībai ieguves licencēs var iesniegt attiecībā uz blokiem, kas nav licencēti iepriekš noteiktajā apgabalā, kā parādīts Norvēģijas Naftas direktorāta publicētajās kartēs. Iespējams arī iesniegt pieteikumu par platībām, kuras atrodas iepriekš noteiktajā apgabalā un kuras pēc paziņojuma publicēšanas vairs netiek izmantotas, saskaņā ar Norvēģijas Naftas direkcijas tīmekļa vietnē pieejamajām atjauninātajām interaktīvajām kartēm (Fact maps).

Katra ieguves licence var aptvert vienu vai vairākus blokus vai bloka(-u) daļas. Pieteikuma iesniedzējiem jāierobežo pieteikuma apjoms un jāpiesakās tikai uz platībām, kur viņi noteikuši ieguves iespējas.

Paziņojuma pilns teksts, tostarp sīki izstrādātas pieejamo apgabalu kartes, pieejams Norvēģijas Naftas direkcijas tīmekļa vietnē www.npd.no/apa2020.

Pieteikumus naftas ieguves licenču saņemšanai iesniedz elektroniski, piemēram, izmantojot L2S sistēmu un sūtot tos uz šādu adresi:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

Kopiju iesniedz elektroniski, piemēram, izmantojot L2S

| sistēmu un sūtot to Norvēģijas Naftas direkcijai uz šādu adresi: |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 STAVANGER |
| NORWAY |

sistēmu un sūtot to Norvēģijas Naftas direkcijai uz šādu adresi:

P.O. Box 600

4003 STAVANGER

NORWAY

Termiņš: 2020. gada 22. septembris, plkst. 12.00 (dienā).

Naftas ieguves licenču piešķiršana Norvēģijas kontinentālajā šelfā 2020. gadā iepriekšnoteiktos apgabalos ir plānota 2021. gada pirmajā ceturksnī.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/15

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 243/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Bosch Thermotechnick GmbH (“Bosch TT”, Vācija), kas ir daļa no Bosch grupas un ko pilnībā kontrolē uzņēmums Robert Bosch GmbH, |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnick GmbH (“Bosch TT”, Vācija), kas ir daļa no Bosch grupas un ko pilnībā kontrolē uzņēmums Robert Bosch GmbH,

| — | Electra Consumer Products Ldt (“ECP”, Izraēla), kas ir daļa no ELCO grupas un ko pilnībā kontrolē uzņēmums Elco Ltd., |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt (“ECP”, Izraēla), kas ir daļa no ELCO grupas un ko pilnībā kontrolē uzņēmums Elco Ltd.,

| — | Electra Industries Ldt. (Izraēla). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Izraēla).

Uzņēmumi Bosch TT un ECP Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Electra Industries Ldt.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Bosch TT ražo energoefektīvus apkures izstrādājumus un karstā ūdens risinājumus, |
| --- | --- |

—

Bosch TT ražo energoefektīvus apkures izstrādājumus un karstā ūdens risinājumus,

| — | ECP ražo un izplata elektriskus patēriņa produktus, sniedz telesakaru pakalpojumus un veic ieguldījumus nekustamajā īpašumā, |
| --- | --- |

—

ECP ražo un izplata elektriskus patēriņa produktus, sniedz telesakaru pakalpojumus un veic ieguldījumus nekustamajā īpašumā,

| — | Electra Industries Ldt. projektē, ražo un piegādā oriģinālā aprīkojuma ražotājiem (OEM) gaisa kondicionēšanas iekārtas, kas tiek izmantotas dzīvojamās ēkās, un šo iekārtu piederumus, kā arī centrālos maiņstrāvas ūdens termināļus, gaiss–ūdens siltumsūkņus un to detaļas. |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. projektē, ražo un piegādā oriģinālā aprīkojuma ražotājiem (OEM) gaisa kondicionēšanas iekārtas, kas tiek izmantotas dzīvojamās ēkās, un šo iekārtu piederumus, kā arī centrālos maiņstrāvas ūdens termināļus, gaiss–ūdens siltumsūkņus un to detaļas.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004, 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/17

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 243/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Allianz SE (“Allianz”, Vācija), |
| --- | --- |

—

Allianz SE (“Allianz”, Vācija),

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. (“BASR”, Spānija), ko kontrolē uzņēmums BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros (“BBVA”, Spānija). |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. (“BASR”, Spānija), ko kontrolē uzņēmums BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros (“BBVA”, Spānija).

Uzņēmums Allianz Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu BASR.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Allianz grupa ir globāls finanšu pakalpojumu sniedzējs, kas galvenokārt darbojas dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas, kā arī aktīvu pārvaldības jomā, |
| --- | --- |

—

Allianz grupa ir globāls finanšu pakalpojumu sniedzējs, kas galvenokārt darbojas dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas, kā arī aktīvu pārvaldības jomā,

| — | BASR ir uzņēmuma BBVA nedzīvības apdrošināšanas un vispārējās apdrošināšanas (izņemot veselības apdrošināšanu) darījumdarbības daļa Spānijā, kā arī BBVA mājokļa apdrošināšanas darījumdarbības daļa Portugālē. |
| --- | --- |

—

BASR ir uzņēmuma BBVA nedzīvības apdrošināšanas un vispārējās apdrošināšanas (izņemot veselības apdrošināšanu) darījumdarbības daļa Spānijā, kā arī BBVA mājokļa apdrošināšanas darījumdarbības daļa Portugālē.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/18

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2020/C 243/10)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTS DOKUMENTS

“CASTAÑA DE GALICIA”

ES Nr.: PGI-ES-0609-AM01 – 31.1.2020.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums

“Castaña de Galicia”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. klase. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Castaña de Galicia” piešķir tikai vietējo Galīsijas šķirņu ēdamās kastaņas (Castanea sativa, Mill.) augļiem – kastaņiem –, kas paredzēti cilvēka patēriņam un ko laiž tirdzniecībā svaigus vai saldētus.

Šīs šķirnes no vietējiem ekotipiem lauksaimnieki selekcionējuši gadsimtu gaitā, lai uzlabotu ražīgumu un kvalitāti. Salīdzinot ar šķirnēm, ko audzē citos ražošanas apgabalos Spānijā, Portugālē un Francijā, to morfoloģija un ģenētiskās īpašības ir nevainojami aprakstītas un identificētas. Šīs šķirnes ir neaizstājams fitoģenētisko resursu mantojums, kas nozīmīgs no bioloģiskās un ģenētiskās daudzveidības saglabāšanas viedokļa un kam piešķirts “saglabājamu šķirņu” juridiskais statuss.

Tādējādi, pateicoties tam, ka tika saglabāti Galīsijas kastaņkoku tradicionālie audzēšanas paņēmieni, bija iespējams laikā gaitā selekcionēt vietējās šķirnes, uz kurām balstās Galīsijas kastaņu labā slava un popularitāte.

“Castaña de Galicia” galvenās diferencējošās pazīmes ir šādas:

| — | plāna, spoža miza brūnā krāsā, |
| --- | --- |

—

plāna, spoža miza brūnā krāsā,

| — | plāns ārējais slānis (membrāna), kas tikai nedaudz ieaudzis kodolā un viegli atdalās, |
| --- | --- |

—

plāns ārējais slānis (membrāna), kas tikai nedaudz ieaudzis kodolā un viegli atdalās,

| — | salda garša, konsistence ir stingra, nav miltaina, |
| --- | --- |

—

salda garša, konsistence ir stingra, nav miltaina,

| — | novāktu kastaņu mitruma saturs ir 50–60 %, |
| --- | --- |

—

novāktu kastaņu mitruma saturs ir 50–60 %,

| — | parasti vienā čemurā ir ne vairāk par trijiem kastaņiem, |
| --- | --- |

—

parasti vienā čemurā ir ne vairāk par trijiem kastaņiem,

| — | vidējais ogļūdeņražu saturs sausnā ir 59,9 %, kas ir krietni vairāk nekā citos Spānijas audzēšanas apgabalos novāktajiem kastaņiem, |
| --- | --- |

—

vidējais ogļūdeņražu saturs sausnā ir 59,9 %, kas ir krietni vairāk nekā citos Spānijas audzēšanas apgabalos novāktajiem kastaņiem,

| — | vidēji ir ļoti maz ieplaisājušu (4,5 %) un daivainu (2,1 %) kastaņu. Kopā ņemot, Galīsijas kastaņiem ir mazāks ieplaisājušu un daivainu kastaņu īpatsvars nekā pārējos Spānijas audzēšanas apgabalos novāktiem kastaņiem. |
| --- | --- |

—

vidēji ir ļoti maz ieplaisājušu (4,5 %) un daivainu (2,1 %) kastaņu. Kopā ņemot, Galīsijas kastaņiem ir mazāks ieplaisājušu un daivainu kastaņu īpatsvars nekā pārējos Spānijas audzēšanas apgabalos novāktiem kastaņiem.

Iepriekš minētas vidējās vērtības, kas raksturīgas Galīsijas kastaņiem; tālāk izklāstītas pazīmes, kādām jāpiemīt novāktiem kastaņiem, lai tos varētu aizsargāt ar AĢIN “Castaña de Galicia”.

| — | Minimālais mitrums 50 %, maksimālais mitrums – 60 %. |
| --- | --- |

—

Minimālais mitrums 50 %, maksimālais mitrums – 60 %.

| — | Daivainu kastaņu maksimālais īpatsvars: 12 %. |
| --- | --- |

—

Daivainu kastaņu maksimālais īpatsvars: 12 %.

| — | Ogļūdeņražu minimālais saturs: 55 %. |
| --- | --- |

—

Ogļūdeņražu minimālais saturs: 55 %.

| — | Vienā kilogramā ietilpst ne vairāk kā 120 svaigu kastaņu un ne vairāk kā 200 saldētu kastaņu. |
| --- | --- |

—

Vienā kilogramā ietilpst ne vairāk kā 120 svaigu kastaņu un ne vairāk kā 200 saldētu kastaņu.

Katrā ar AĢIN “Castaña de Galicia” aizsargātu kastaņu iepakojumā nevar būt vairāk par 5 % specifikācijām neatbilstošu kastaņu.

Kastaņus saldē tikai tālab, lai pagarinātu produkta glabāšanas laiku. Saldēšana nav uzskatāma par pārstrādi vārda tiešā nozīmē, jo gan svaigiem, gan saldētiem kastaņiem piemīt tās pašas iepriekšminētās fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Izņemot pašu audzēšanu, nav nekādu specifisku procesu, kas būtu veicami noteiktajā teritoriālajā apgabalā.

3.5.   Īpaši noteikumi produkta, uz kuru attiecas reģistrētais nosaukums, griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u.c.

Svaigus kastaņus ar AĢIN “Castaña de Galicia” tirdzniecībā laiž, iepakotus tīkliņos vai rafijas vai džutas maisiņos, bet saldētus – iepakojumos no materiāla, kas paredzēts pārtikas iepakošanai un ko atļauts izmantot saskaņā ar spēkā esošiem tiesību aktiem par pārtiku. Gan svaigus, gan saldētus kastaņus var iepakot 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg un 25 kg smagos iepakojumos. Ir pieļaujams arī citāds svars, ja tas nekaitē produkta kvalitātei.

3.6.   Īpaši noteikumi produkta, uz kuru attiecas reģistrētais nosaukums, marķēšanai

Kastaņiem, ko laiž tirdzniecībā ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Castaña de Galicia”, uz iepakojuma jābūt tirdzniecības etiķetei, kas atbilst katram audzētājam/iepakotājam, un AĢIN etiķetei ar AĢIN oficiālo logotipu.

Gan uz tirdzniecības etiķetes, gan uz AĢIN etiķetes obligāti jābūt norādei “Indicación Geográfica Protegida “Castaña de Galicia””.

Uz pārstrādātu produktu etiķetēm (piemēram, kastaņu biezeņa, kastaņu krēma, sīrupā sagatavotu kastaņu, alkoholā sagatavotu kastaņu, glazētu kastaņu, glazētu kastaņu saldumu u. c. produktu etiķetēm) var norādīt, ka tie pagatavoti no kastaņiem ar AĢIN “Castaña de Galicia”, ja šo produktu izejvielas atbilst specifikācijas prasībām.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā audzē kastaņus ar AĢIN “Castaña de Galicia”, ir daļa no Galīsijas autonomā apgabala teritorijas, kas rietumos robežojas ar Dorsal Gallega un ziemeļos – ar Sierra del Xistral.

Audzēšanas apgabals aptver tālāk minētās administratīvās teritorijas.

| — | La Coruña province: Terra de Melide komarka un Arzúa un Boimorto pašvaldības (Arzúa komarka). |
| --- | --- |

—

La Coruña province: Terra de Melide komarka un Arzúa un Boimorto pašvaldības (Arzúa komarka).

| — | Visa Lugo province, izņemot O Vicedo, Viveiro, Xove un Cervo pašvaldības (Mariña Occidental komarka), Burela un Foz pašvaldības (Mariña Central komarka) un Barreiros un Ribadeo pašvaldības (Mariña Oriental komarka). |
| --- | --- |

—

Visa Lugo province, izņemot O Vicedo, Viveiro, Xove un Cervo pašvaldības (Mariña Occidental komarka), Burela un Foz pašvaldības (Mariña Central komarka) un Barreiros un Ribadeo pašvaldības (Mariña Oriental komarka).

| — | Visas Ourense provinces pašvaldības. |
| --- | --- |

—

Visas Ourense provinces pašvaldības.

| — | Pontevedra province: Tabeirós-Terra de Montes komarka un Deza, Cotobade, A Lama un Campo Lameiro pašvaldības (Pontevedra komarka) un Cuntis pašvaldība (Caldas komarka). |
| --- | --- |

—

Pontevedra province: Tabeirós-Terra de Montes komarka un Deza, Cotobade, A Lama un Campo Lameiro pašvaldības (Pontevedra komarka) un Cuntis pašvaldība (Caldas komarka).

| — | Noteiktajam ražošanas apgabalam ir raksturīgs kvalitatīvu kastaņu audzēšanai sevišķi piemērots nokrišņu daudzums, temperatūra un augsnes apstākļi, augstums virs jūras līmeņa un temperatūras/nokrišņu attiecība. |
| --- | --- |

—

Noteiktajam ražošanas apgabalam ir raksturīgs kvalitatīvu kastaņu audzēšanai sevišķi piemērots nokrišņu daudzums, temperatūra un augsnes apstākļi, augstums virs jūras līmeņa un temperatūras/nokrišņu attiecība.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā vērojami labvēlīgi klimatiskie apstākļi, kuru dēļ Galīsijas kastaņkoku audzes labi attīstās un kastaņi ir sevišķi augstas kvalitātes – mērena temperatūra kastaņu veidošanās un nogatavošanas laikā un tāds atmosfēras mitrums, kas nodrošina paaugstinātu mitruma saturu kastaņos. Šie faktori nodrošina augstu produkcijas kvalitāti.

Tālāk sīkāk izklāstīts, kādas ir AĢIN ģeogrāfiskā apgabala iezīmes, kam ir tieša saistība ar kastaņkoku augšanai optimāliem apstākļiem.

| — | Nokrišņi: ražošanas apgabalā ir paaugstināts nokrišņu daudzums (kopējais nokrišņu daudzums gadā ir aptuveni 1 000 mm), tomēr vasarās ir sausuma periods, kas beidzas septembrī. Abi šie faktori labvēlīgi ietekmē kastaņu kvalitāti. Ģeogrāfiskajā apgabalā neietilpst piekrastei tuvākie Galīsijas reģioni, kuros ir pārsniegti kastaņkoku audzēšanai ieteicamie parametri. |
| --- | --- |

—

Nokrišņi: ražošanas apgabalā ir paaugstināts nokrišņu daudzums (kopējais nokrišņu daudzums gadā ir aptuveni 1 000 mm), tomēr vasarās ir sausuma periods, kas beidzas septembrī. Abi šie faktori labvēlīgi ietekmē kastaņu kvalitāti. Ģeogrāfiskajā apgabalā neietilpst piekrastei tuvākie Galīsijas reģioni, kuros ir pārsniegti kastaņkoku audzēšanai ieteicamie parametri.

| — | Temperatūra: gada vidējā temperatūra ģeogrāfiskajā apgabalā ir 6–14 °C, kas atbilst kastaņkoku audzēšanai ieteicamajam temperatūras diapazonam (3–16 °C); karstās vasaras labvēlīgi ietekmē kastaņu nogatavošanos un veidošanos. |
| --- | --- |

—

Temperatūra: gada vidējā temperatūra ģeogrāfiskajā apgabalā ir 6–14 °C, kas atbilst kastaņkoku audzēšanai ieteicamajam temperatūras diapazonam (3–16 °C); karstās vasaras labvēlīgi ietekmē kastaņu nogatavošanos un veidošanos.

| — | Vidējā temperatūras un nokrišņu attiecība: Galīsijas austrumu daļā šī attiecība ir sevišķi labvēlīga kastaņkokiem, jo šīs sugas koki vislabāk aug vidē ar noteiktu atmosfēras mitrumu, kas gan nedrīkst būt pārmērīgs, jo pārmērīgā mitrumā veidojas puve un miltrasa. |
| --- | --- |

—

Vidējā temperatūras un nokrišņu attiecība: Galīsijas austrumu daļā šī attiecība ir sevišķi labvēlīga kastaņkokiem, jo šīs sugas koki vislabāk aug vidē ar noteiktu atmosfēras mitrumu, kas gan nedrīkst būt pārmērīgs, jo pārmērīgā mitrumā veidojas puve un miltrasa.

| — | Augstums virs jūras līmeņa: ģeogrāfiskais apgabals atrodas tādā augstumā, kādam kastaņkoki vislabāk pielāgojušies (400–900 m, nepārsniedzot 1 200 m). |
| --- | --- |

—

Augstums virs jūras līmeņa: ģeogrāfiskais apgabals atrodas tādā augstumā, kādam kastaņkoki vislabāk pielāgojušies (400–900 m, nepārsniedzot 1 200 m).

| — | Augsne un ieži: lielākajā daļā teritorijas augsnes veidojušās no granīta un metamorfiskajiem iežiem (šīferis un slāneklis), tās ir māla augsnes, kas bagātas ar organiskām vielām, ir ar zemu pH līmeni un zemu aktīvo kaļķu saturu. Uzskata, ka šādas augsnes ir vispiemērotākās kastaņkoku audzēšanai. |
| --- | --- |

—

Augsne un ieži: lielākajā daļā teritorijas augsnes veidojušās no granīta un metamorfiskajiem iežiem (šīferis un slāneklis), tās ir māla augsnes, kas bagātas ar organiskām vielām, ir ar zemu pH līmeni un zemu aktīvo kaļķu saturu. Uzskata, ka šādas augsnes ir vispiemērotākās kastaņkoku audzēšanai.

Kastaņkoku audzēšana ir sevišķi labvēlīga videi, turklāt tā ir nevainojami piemērota Galīsijas kalnos un kalnienēs valdošajiem augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, kur tas ir viskonkurētspējīgākais lauksaimnieciskās darbības veids. Zemes izmantošanas vēsturiskā attīstība (kur priekšroka dota ātraudzīgām koku sugām un kultūraugiem, kā kukurūza un kartupeļi) ir pārtapusi par faktoru, kas sevišķi ietekmējusi noteiktās teritorijas robežas.

5.2.   Produkta specifika

Papildus specifikai, ko piešķir ražošanas apgabala piemērotie augsnes un klimatiskie apstākļi, kuri raksturoti iepriekšējā punktā un kuri sekmē kastaņu optimālu veidošanos, Galīsijas kastaņu audzēšanas pamatā ir intensīvs selekcionēšanas darbs, ko Galīsijas lauksaimnieki veikuši zemes gabalos, kurus dēvē par soutos (soutos ir vienāda vai līdzīga vecuma koku stādījumi, ko kopj ar vienādiem paņēmieniem) Tādējādi tieši cilvēkam un tā izmantotajiem tradicionālajiem un rūpīgajiem audzēšanas paņēmieniem bija izšķirīga nozīme šķirņu selekcijā (runājot par ražīgumu un kvalitāti), proti, ir radīta virkne vietējo ekotipu, no kā cēlušies mūsdienās pazīstamie kvalitatīvie Galīsijas kastaņi. Tieši pateicoties minēto faktoru kopumam, šiem kastaņiem mūsdienās ir tik laba slava.

Uz audzēšanu soutos balstītais ražošanas modelis tiek izmantots arī mūsdienās. Tas ne tikai apliecina saikni ar kastaņkoku audzēšanas kultūru un tradīcijām Galīsijā, bet arī ir nozīmīgs augu materiāla avots jaunu stādījumu veidošanai, kuros var izmantot mūsdienīgas audzēšanas metodes.

Salīdzinājumā ar kastaņiem no citiem ražošanas apgabaliem Galīsijas kastaņiem piemīt šādas specifiskas īpašības:

| — | plāns ārējais slānis, kālab kastani ir daudz vieglāk nolobīt, |
| --- | --- |

—

plāns ārējais slānis, kālab kastani ir daudz vieglāk nolobīt,

| — | kastaņi nav sevišķi daivaini, un tas, tāpat kā iepriekšējā punktā minētā īpašība, ievērojami atvieglo to lobīšanu, |
| --- | --- |

—

kastaņi nav sevišķi daivaini, un tas, tāpat kā iepriekšējā punktā minētā īpašība, ievērojami atvieglo to lobīšanu,

| — | palielināts mitruma saturs, kas ir ļoti vērtīga īpašība tiklab patēriņam svaigā veidā, kā pārstrādei, |
| --- | --- |

—

palielināts mitruma saturs, kas ir ļoti vērtīga īpašība tiklab patēriņam svaigā veidā, kā pārstrādei,

| — | maz ieplaisājušu kastaņu, kas ievērojami samazina brāķēto kastaņu daudzumu, |
| --- | --- |

—

maz ieplaisājušu kastaņu, kas ievērojami samazina brāķēto kastaņu daudzumu,

| — | ļoti augsts cietes saturs; cietei pārstrādājoties cukuros (dabiskā hidrolīze nogatavošanās gaitā un termisko procesu izraisīta hidrolīze), kastaņi iegūst saldāku garšu. |
| --- | --- |

—

ļoti augsts cietes saturs; cietei pārstrādājoties cukuros (dabiskā hidrolīze nogatavošanās gaitā un termisko procesu izraisīta hidrolīze), kastaņi iegūst saldāku garšu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti, reputāciju vai citām specifiskām īpašībām

Savvaļas kastaņkoki Galīsijā aug jau kopš pleistocēna, taču to domesticēšana un kultivēšana aizsākās Romas impērijas laikos. Viduslaikos šī nodarbošanās guva jaunu impulsu, kad to sāka popularizēt garīdzniecība un augstmaņi, paplašinādami kastaņkoku audzes, kas bija cieši saistītas ar vīnkopību.

Tādējādi jau kopš seniem laikiem notika kvalitatīvu vietējo kastaņkoku šķirņu selekcionēšana un pavairošana, turklāt tos audzēja gan koksnes, gan augļu ieguvei. No otras puses, tā kā vēsturiski Galīsijas iedzīvotāji ir apmetušies uz dzīvi visā tās teritorijā (piekrastē, centrālajās plakankalnēs, ielejās un kalnos), bija iespējams selekcionēt dažādas šķirnes, kas spējušas pielāgoties daudzveidīgai videi; rezultātā ir izveidojušās šķirnes, kas lieliski pielāgojas dažādiem augsnes un klimatiskajiem apstākļiem un kuru augļi nav daivaini, ir pienācīgā lielumā, maz saplaisājuši u. tml.

Kastaņkoku lieliskā pielāgošanās attiecīgā apgabala vides apstākļiem (ģeogrāfiskā apgabala specifikai) nodrošina sevišķi augstu produkcijas kvalitāti, kas izriet no loģiskās saiknes starp koku sugas sekmīgu attīstību un kvalitatīvu augļu (kastaņu) ieguvi. Turklāt, pateicoties mērenajai temperatūrai kastaņu veidošanās un nobriešanas laikā un samērā lielajam atmosfēras mitrumam ražošanas apgabalā, kastaņiem ir palielināts mitruma saturs, kas ir ļoti vērtīga īpašība tiklab patēriņam svaigā veidā, kā izmantošanai par izejvielu pārstrādei.

Soutos apsaimniekošanas paņēmieni tradicionāli ir Galīsijas kastaņkopības modeļa pamatā. Pateicoties šādiem labvēlīgiem apstākļiem, audzētājiem pakāpeniski izdevās selekcionēt un domesticēt kastaņkokus, izvēloties pašus ražīgākos un kvalitatīvākos; rezultātā ir izveidoti vietējie ekotipi, no kuriem savukārt veidojušās pašlaik audzētās vietējās šķirnes, kas ir Galīsijas kastaņu labās slavas un reputācijas balsts.

Par Galīsijas kastaņu labo slavu liecina to pozīcijas tirgū: nereti Spānijas tirgū pārdod citviet audzētus kastaņus, kas marķēti kā Galīsijas kastaņi, un tas apliecina šo kastaņu plašo pazīstamību. Par Galīsijas kastaņu vēsturisko slavu liecina bibliogrāfiskas atsauces, kuru vidū var minēt šādas:

| — | daudzie dokumenti, kas glabājas Galīsijas klosteros un kuros pieminēta kastaņu lielā loma Galīsijā viduslaikos. Uz šiem dokumentiem ir atsauces dažādos darbos, kuru vidū var minēt El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (“Benediktiešu klosteris San Vicenzo de Pombeiro un tā diplomātisko darbu kolekcija no viduslaikiem”) un El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (“San Clodio do Ribeiro klosteris viduslaikos: pētījumi un dokumenti”), autori M. Lucas Álvarez un P. Lucas Domínguez, un Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (“Santa Maria de Oseira cisterciešu klostera diplomātiskā kolekcija”), autors M. Romaní Martínez, |
| --- | --- |

—

daudzie dokumenti, kas glabājas Galīsijas klosteros un kuros pieminēta kastaņu lielā loma Galīsijā viduslaikos. Uz šiem dokumentiem ir atsauces dažādos darbos, kuru vidū var minēt El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (“Benediktiešu klosteris San Vicenzo de Pombeiro un tā diplomātisko darbu kolekcija no viduslaikiem”) un El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (“San Clodio do Ribeiro klosteris viduslaikos: pētījumi un dokumenti”), autori M. Lucas Álvarez un P. Lucas Domínguez, un Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (“Santa Maria de Oseira cisterciešu klostera diplomātiskā kolekcija”), autors M. Romaní Martínez,

| — | Aleksandrs Dimā 1847. gadā sacerētajā grāmatā “No Parīzes līdz Kadisai” pieminējis Galīsijas kastaņu kvalitāti, |
| --- | --- |

—

Aleksandrs Dimā 1847. gadā sacerētajā grāmatā “No Parīzes līdz Kadisai” pieminējis Galīsijas kastaņu kvalitāti,

| — | Abel Bouhier darbā La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire atzinis, ka kastaņkoki ir viens no svarīgākajiem Galīsijas lauku ainavas elementiem, |
| --- | --- |

—

Abel Bouhier darbā La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire atzinis, ka kastaņkoki ir viens no svarīgākajiem Galīsijas lauku ainavas elementiem,

| — | daudzas atsauces uz kastaņu cepšanas svētkiem (fiesta del magosto – tautas svētki, ko svin daudzviet Galīsijā un kur galvenā loma ir kastaņiem), piemēram, Manuel Murguía darbā Historia de Galicia (“Galīsijas vēsture”) (1865), |
| --- | --- |

—

daudzas atsauces uz kastaņu cepšanas svētkiem (fiesta del magosto – tautas svētki, ko svin daudzviet Galīsijā un kur galvenā loma ir kastaņiem), piemēram, Manuel Murguía darbā Historia de Galicia (“Galīsijas vēsture”) (1865),

| — | Galīsijas kastaņi ir izmantoti daudzās receptēs, piemēram, tajās, ko Manuel Puga y Parga (1874–1917) apkopojis grāmatā La Cocina Práctica (1905) vai ko Álvaro Cunqueiro aprakstījis darbā La Cocina Gallega (1973). |
| --- | --- |

—

Galīsijas kastaņi ir izmantoti daudzās receptēs, piemēram, tajās, ko Manuel Puga y Parga (1874–1917) apkopojis grāmatā La Cocina Práctica (1905) vai ko Álvaro Cunqueiro aprakstījis darbā La Cocina Gallega (1973).

Netiešs pierādījums Galīsijas kastaņu plašajai izplatībai, labajai slavai un reputācijai ir arī tas, ka atsauces uz Galīsijas kastaņiem internetā atrodamas biežāk nekā atsauces uz citviet audzētiem kastaņiem. Piemēram, meklējot Google, 2008. gada 20. novembrī konstatēts, ka, meklējot atslēgvārdus “Galīsijas kastaņi” (castaña/s gallega/s spāņu valodā vai castaña/s galega/s galīsiešu valodā), iegūti 5 600 trāpījumi, turpretī meklējums ar atslēgvārdiem “spāņu kastaņi” (castaña/s española/s) dod tikai 200 trāpījumus; meklējot citviet (piemēram, Astūrijā, Andalūzijā vai Estremadūrā) audzētus kastaņus, atrasts mazāk par 20 rezultātiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/23

---

Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību

Līgumslēdzēja pieprasījums – Īstenošanas aktu pieņemšanas termiņa pagarināšana

(2020/C 243/11)

Komisija 2018. gada 1. martā saņēma pieprasījumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (1) 35. pantu. Pirmā darbdiena pēc pieprasījuma saņemšanas bija 2018. gada 2. martā, un sākotnējais termiņš Komisijas lēmuma pieņemšanai par šo pieprasījumu bija 145 darbdienas.

Šā pieprasījuma iesniedzējs ir Finavia Oyj, un tas attiecas uz darbībām, kas saistītas ar komercpakalpojumu sniegšanu lidojumu pasažieriem Helsinku lidostā Somijā. Relevantie paziņojumi publicēti 2018. gada 28. martā OV C sērijas 114. numura 21. lappusē, 2018. gada 5. oktobrī OV C sērijas 359. numura 9. lappusē un 2020. gada 25. jūnijā OV C sērijas 211. numura 3. lappusē. Pagarinātais termiņš beidzās 2020. gada 8. jūlijā.

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta ceturto daļu Komisija ar attiecīgā atbrīvojuma pieprasītāju piekrišanu var termiņu pagarināt. Tā kā pieprasījums jānovērtē detalizētāk, ar Finavia Oyj piekrišanu Komisijai atvēlētais termiņš, kurā jāpieņem lēmums par pieprasījumu, tiek apturēts līdz 2020. gada 30. septembrim. Tas neskar iespēju termiņu apturēt vai pagarināt vēl kādu reizi.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

---

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 243/24

---

Paziņojums NOOR WALI MEHSUD ievērībai, kura vārds un uzvārds ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1082 tika pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

(2020/C 243/12)

1.

ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:

| — | ISIL (Da'esh) un Al-Qaida, |
| --- | --- |

—

ISIL (Da'esh) un Al-Qaida,

| — | fiziskās vai juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida, un |
| --- | --- |

—

fiziskās vai juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida, un

| — | juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta. |
| --- | --- |

—

juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta.

Akti vai darbības, kas norāda, ka privātpersona, grupa, uzņēmums vai vienība ir “saistīta ar”ISIL (Da'esh) un Al-Qaida, var būt:

| a) | dalība tādu aktu vai darbību finansēšanā, plānošanā, veicināšanā, gatavošanā vai izdarīšanā, ko veic ISIL (Da'esh) un Al-Qaida vai jebkura to šūna, filiāle, atšķēlusies grupa vai atvasinājums vai ko veic saistībā ar tiem, to vārdā, to uzdevumā vai to atbalstam; |
| --- | --- |

a)

dalība tādu aktu vai darbību finansēšanā, plānošanā, veicināšanā, gatavošanā vai izdarīšanā, ko veic ISIL (Da'esh) un Al-Qaida vai jebkura to šūna, filiāle, atšķēlusies grupa vai atvasinājums vai ko veic saistībā ar tiem, to vārdā, to uzdevumā vai to atbalstam;

| b) | ieroču un ar saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no tiem; |
| --- | --- |

b)

ieroču un ar saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no tiem;

| c) | rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai |
| --- | --- |

c)

rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai

| d) | cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tiem. |
| --- | --- |

d)

cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tiem.

2.

NOOR WALI MEHSUD jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru viņš ir iekļauts minētajā ANO sarakstā. Pieprasījumi jānosūta uz šādu adresi:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tālr. +1 2129632671 |
| Fakss +1 2129631300/3778 |
| E-pasts: ombudsperson@un.org |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tālr. +1 2129632671

Fakss +1 2129631300/3778

E-pasts: ombudsperson@un.org

Vairāk informācijas skatīt:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Personām un visa veida organizācijām, kas pievienotas sarakstam I pielikumā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:

| 1) | visu attiecīgo privātpersonu un organizāciju īpašumā, valdījumā vai turējumā esošo līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt attiecīgajām privātpersonām un organizācijām vai to interesēs pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants); un |
| --- | --- |

1)

visu attiecīgo privātpersonu un organizāciju īpašumā, valdījumā vai turējumā esošo līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt attiecīgajām privātpersonām un organizācijām vai to interesēs pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants); un

| 2) | aizliegts tieši vai netieši piešķirt, pārdot, piegādāt vai nodot jebkurai no minētajām personām un visa veida organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām (3. pants). |
| --- | --- |

2)

aizliegts tieši vai netieši piešķirt, pārdot, piegādāt vai nodot jebkurai no minētajām personām un visa veida organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām (3. pants).

4.

| European Commission |
| --- |
| “Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat
  200 |
| 1049
  Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

“Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat
  200

1049
  Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Attiecīgo personu un visa veida organizāciju uzmanība tiek pievērsta arī iespējai apstrīdēt Īstenošanas regulu (ES) 2020/1082 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

6.

Regulas I pielikumā iekļauto personu un visa veida organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus svarīgām vajadzībām vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu.

---

(1)  OV L 255, 21.9.2016., 25. lpp.

1

(2)  OV L 238, 23.7.2020., 82. lpp.

2

(3)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

3

---