# Europos Sąjungos C 223/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 223 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. liepos 7d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 223

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. liepos 7d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 223/01 | II priede ir IIIb priedo 1 ir 2 lentelėse nurodytų taikomų verčių eurais atnaujinimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/62/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/76/ES, 10a straipsnį | 1 |
| 2020/C 223/02 | Komisijos komunikatas, Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos termino dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga apibrėžtyje nurodyto esminės funkcijos kriterijaus praktinio taikymo gairės | 3 |
| 2020/C 223/03 | Komisijos komunikatas, Pagal Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 13 straipsnio 7 dalį teikiamos gairės dėl Europos kūrinių dalies užsakomųjų paslaugų kataloguose apskaičiavimo ir dėl terminų nedidelė auditorija ir maža apyvarta apibrėžčių | 10 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2020/C 223/01

II priede ir IIIb priedo 1 ir 2 lentelėse nurodytų taikomų verčių eurais atnaujinimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/62/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/76/ES, 10a straipsnį

1

2020/C 223/02

Komisijos komunikatas, Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos termino dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga apibrėžtyje nurodyto esminės funkcijos kriterijaus praktinio taikymo gairės

3

2020/C 223/03

Komisijos komunikatas, Pagal Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 13 straipsnio 7 dalį teikiamos gairės dėl Europos kūrinių dalies užsakomųjų paslaugų kataloguose apskaičiavimo ir dėl terminų nedidelė auditorija ir maža apyvarta apibrėžčių

10

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 223/04 | 2020 m. liepos 6 d. Euro kursas | 17 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 223/04

2020 m. liepos 6 d. Euro kursas

17

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 223/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 18 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 223/06 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 20 |
| 2020/C 223/07 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 31 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 223/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

18

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 223/06

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

20

2020/C 223/07

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 7.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 223/1

---

II priede ir IIIb priedo 1 ir 2 lentelėse nurodytų taikomų verčių eurais atnaujinimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/62/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/76/ES, 10a straipsnį

(2020/C 223/01)

1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (1) II priedas atnaujinamas taip:

„II PRIEDAS

NAUDOTOJO MOKESČIŲ MAKSIMALŪS DYDŽIAI EURAIS, ĮSKAITANT 7 STRAIPSNIO 7 DALYJE PAMINĖTAS ADMINISTRACINES IŠLAIDAS

Metų

| | ne daugiau kaip trys ašys | ne mažiau kaip keturios ašys |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 475 | 2 472 |
| EURO I | 1 282 | 2 140 |
| EURO II | 1 116 | 1 861 |
| EURO III | 970 | 1 617 |
| EURO IV ir mažiau taršios transporto priemonės | 882 | 1 471 |

ne daugiau kaip trys ašys

ne mažiau kaip keturios ašys

EURO 0

1 475

2 472

EURO I

1 282

2 140

EURO II

1 116

1 861

EURO III

970

1 617

EURO IV ir mažiau taršios transporto priemonės

882

1 471

Mėnesio ir savaitės

Maksimalūs mėnesio ir savaitės tarifai yra proporcingi naudojimosi infrastruktūra trukmei.

Dienos

Vienos dienos mokestis yra vienodas visų kategorijų transporto priemonėms ir yra 13 EUR

Direktyvos 1999/62/EB su pakeitimais, padarytais 2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/76/ES (2), IIIb priedas atnaujinamas taip:

2

„IIIb PRIEDAS

MAKSIMALUS IŠORINIŲ KAŠTŲ MOKESČIO SVERTINIS VIDURKIS

Šiame priede nustatomi parametrai, kurie turi būti taikomi apskaičiuojant maksimalų išorinių kaštų mokesčio svertinį vidurkį.

1.   Maksimalūs eismo oro taršos kaštai

1 lentelė

Maksimalūs padengiami oro taršos kaštai

| Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km | Priemiestiniai keliai


  (įskaitant greitkelius) | Tarpmiestiniai keliai


  (įskaitant greitkelius) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,3 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,0 | 7,8 |
| EURO III | 7,8 | 6,7 |
| EURO IV | 4,5 | 3,4 |
| EURO V
  po 2013 m. gruodžio 31 d. | 0 | 0 |
| 3,4 | 2,3 |
| EURO VI
  po 2017 m. gruodžio 31 d. | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Mažiau taršios nei EURO VI | 0 | 0 |

Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km

Priemiestiniai keliai

(įskaitant greitkelius)

Tarpmiestiniai keliai

(įskaitant greitkelius)

EURO 0

17,8

13,3

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,0

7,8

EURO III

7,8

6,7

EURO IV

4,5

3,4

EURO V

po 2013 m. gruodžio 31 d.

0

0

3,4

2,3

EURO VI

po 2017 m. gruodžio 31 d.

0

0

2,3

1,2

Mažiau taršios nei EURO VI

0

0

Kalnuotose vietovėse 1 lentelėje pateiktas vertes galima dauginti iš koeficiento, kuris yra mažesnis arba lygus 2, jeigu tai pateisinama kelių nuolydžiu, aukščiu virš jūros lygio ir (arba) temperatūros inversija.

2.   Maksimalūs eismo akustinės taršos kaštai

2 lentelė

Maksimalūs padengiami triukšmo kaštai

| Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km | Dieną | Naktį |
| --- | --- | --- |
| Priemiestiniai keliai
  (įskaitant greitkelius) | 1,22 | 2,22 |
| Tarpmiestiniai keliai
  (įskaitant greitkelius) | 0,23 | 0,34 |

Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km

Dieną

Naktį

Priemiestiniai keliai

(įskaitant greitkelius)

1,22

2,22

Tarpmiestiniai keliai

(įskaitant greitkelius)

0,23

0,34

Kalnuotose vietovėse 2 lentelėje pateiktas vertes galima dauginti iš koeficiento, kuris yra mažesnis arba lygus 2, jeigu tai pateisinama kelių nuolydžiu, temperatūros inversija ir (arba) amfiteatro efektu slėniuose.

---

(1)  OL L 187, 1999 7 20, p. 42.

1

(2)  OL L 269, 2011 10 14, p. 1.

2

---

| 7.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 223/3

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos termino „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga“ apibrėžtyje nurodyto esminės funkcijos kriterijaus praktinio taikymo gairės

(2020/C 223/02)

I.   ĮVADAS

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (toliau – AŽPD) (1) siekiama stiprinti naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugą nuo tam tikrų formų neteisėto ir žalingo audiovizualinio turinio internete. Dėl šios priežasties AŽPD taikymo sritis buvo išplėsta – joje nustatytos tam tikros dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjų pareigos.

Pagal AŽPD 28b straipsnio 1 dalį valstybės narės turi užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priklausantys dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjai imtųsi tinkamų priemonių, kad apsaugotų nepilnamečius nuo žalingo turinio, o visus naudotojus – nuo turinio, kuriuo kurstomas smurtas ar neapykanta, ir nuo turinio, kurio platinimas Sąjungos teisėje laikomas nusikalstama veika (būtent viešu kurstymu įvykdyti teroristinį nusikaltimą (2), su vaikų pornografija susijusia nusikalstama veika (3) ir su rasizmu bei ksenofobija susijusia nusikalstama veika (4)). Pagal 28b straipsnio 2 dalį dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjai taip pat turi vykdyti tam tikras su komerciniais audiovizualiniais pranešimais susijusias pareigas.

Direktyvos (ES) 2018/1808 4 konstatuojamojoje dalyje pripažįstama, kad „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugomis teikiamas audiovizualinis turinys, kuriuo vis dažniau naudojasi plačioji visuomenė, ypač jaunimas. Tai taip pat pasakytina apie socialinių tinklų paslaugas, kurios tapo svarbia dalijimosi informacija ir pramogų bei švietimo priemone, be kita ko, todėl, kad suteikiama prieiga prie programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų. Tas socialinių tinklų paslaugas reikia įtraukti į Direktyvos 2010/13/ES taikymo sritį, nes jas teikiant konkuruojama dėl tos pačios auditorijos ir tų pačių pajamų, kaip ir teikiant audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas. Be to, jos taip pat daro didelį poveikį, nes jomis naudotojams suteikiama geresnė galimybė formuoti kitų naudotojų nuomones ir daryti joms įtaką. Todėl, siekiant apsaugoti nepilnamečius nuo žalingo turinio, o visus piliečius – nuo neapykantos, smurto ir terorizmo kurstymo, Direktyva 2010/13/ES turėtų būti taikoma toms paslaugoms tiek, kiek jos atitinka dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos termino apibrėžtį.“

Taigi akivaizdu, kad naujosios dalijimosi vaizdo medžiaga platformoms skirtos taisyklės yra taikytinos ir tam tikroms konkrečius kriterijus atitinkančioms socialinių tinklų paslaugoms.

AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunktyje nustatyta, kad dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga yra „paslauga, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 56 ir 57 straipsniuose, kai pagrindinis paslaugos arba nuo jos atsiejamos dalies tikslas arba viena iš esminių paslaugos funkcijų yra skirta informavimo, pramogų ar švietimo tikslais teikti programas arba naudotojų sukurtus vaizdo įrašus, arba ir programas, ir tuos įrašus plačiajai visuomenei, dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos teikėjui neprisiimant redakcinės atsakomybės, elektroninių ryšių tinklais, kaip apibrėžta Direktyvos 2002/21/EB 2 straipsnio a punkte, ir kurių organizavimą nustato dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos teikėjas, be kita ko, automatinėmis priemonėmis arba algoritmais, visų pirma rodydamas, įdiegdamas žymas ir nustatydamas seką“.

Direktyvos (ES) 2018/1808 5 konstatuojamojoje dalyje papildomai paaiškinama, kad „nors Direktyva 2010/13/ES nėra siekiama reglamentuoti pačių socialinių tinklų paslaugų, ji turėtų būti taikoma socialinių tinklų paslaugoms tuo atveju, jeigu programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų teikimas yra viena iš esminių tos paslaugos funkcijų. Programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų teikimas galėtų būti laikomas viena iš esminių socialinių tinklų paslaugos funkcijų, jeigu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos socialinių tinklų paslaugos veikla arba jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Kad būtų užtikrintas įgyvendinimo aiškumas, veiksmingumas ir nuoseklumas, Komisija, pasikonsultavusi su Ryšių palaikymo komitetu, turėtų, prireikus, parengti gaires dėl termino „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga“ apibrėžtyje nurodytos esminės funkcijos kriterijaus praktinio taikymo. Tos gairės turėtų būti parengtos deramai atsižvelgiant į bendrojo viešojo intereso tikslus, kurie turėtų būti pasiekti dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjų priemonėmis, ir į teisę į saviraiškos laisvę.“ (5)

Vadovaujantis 5 konstatuojamąja dalimi, šiomis gairėmis deramai atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti saviraiškos laisvę ir siekį įgyvendinti bendrojo intereso tikslus (6).

Rengdama šias gaires Komisija, laikydamasi 5 konstatuojamojoje dalyje nustatyto reikalavimo, tinkamai konsultavosi su Ryšių komitetu.

II.   AŽPD NUSTATYTOS DALIJIMOSI VAIZDO MEDŽIAGA PLATFORMŲ KATEGORIJOS

Pagal AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunktyje pateiktą apibrėžtį dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos gali būti identifikuojamos remiantis šiais trimis kriterijais:

| 1) | tai paslaugos, kurių pagrindinis tikslas – teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

1)

tai paslaugos, kurių pagrindinis tikslas – teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei;

| 2) | tai platesnio pobūdžio paslaugos, be kita ko, apimančios nuo jų atsiejamą dalį, kurios pagrindinis tikslas – teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

2)

tai platesnio pobūdžio paslaugos, be kita ko, apimančios nuo jų atsiejamą dalį, kurios pagrindinis tikslas – teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei;

| 3) | tai paslaugos, kurių viena iš esminių funkcijų yra teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei. |
| --- | --- |

3)

tai paslaugos, kurių viena iš esminių funkcijų yra teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei.

Pažymėtina, kad pirmiau išvardyti kriterijai kai kuriais atvejais gali būti taikomi kartu. Konkrečiau, paslaugų, nuo kurių atsiejama dalis gali būti laikoma dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga pagal pagrindinio tikslo kriterijų (2 kategorija), visuma tuo pat metu taip pat gali būti laikoma dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga pagal esminės funkcijos kriterijų (3 kategorija).

Atsižvelgiant į tai, šiuo dokumentu siekiama paaiškinti, kaip praktiškai taikyti AŽPD pateiktoje termino „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga“ apibrėžtyje nurodytą esminės funkcijos kriterijų. Gairės nėra privalomos. Dėl to, kad jomis gali būti aiškinama AŽPD, pasakytina, kad Komisijos pozicija nedaro poveikio jokiam aiškinimui, kurį gali pateikti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

III.   AUDIOVIZUALINIO TURINIO SVARBA PASLAUGOS TEIKĖJO VEIKLAI

Direktyvos (ES) 2018/1808 5 konstatuojamojoje dalyje paaiškinama, kad audiovizualinio turinio teikimas viena iš esminių paslaugos funkcijų gali būti laikomas tuo atveju, jei tokiu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla arba jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Papildančiu paslaugos teikėjo veiklą audiovizualinis turinys turėtų būti laikomas tada, kai juo tik papildoma atitinkamos platformos vykdoma pagrindinė veikla ar jos pagrindinė funkcija. Pavyzdys galėtų būti vaizdo įrašai, į platformą keliami tik siekiant skatinti ekonominius sandorius, kaip antai vaizdo įrašai, kuriuose potencialaus ar faktinio pardavimo tikslais pristatomos tam tikros prekės ar paslaugos (be kita ko, tai gali būti e. prekybos platformose skelbiami naudotojų vaizdo įrašai, kuriuose rodomas naudojamas produktas).

Nedidele paslaugos teikėjo veiklos dalimi audiovizualinis turinys gali būti laikomas tada, kai įvertinus kiekybinius ir (arba) kokybinius aspektus matyti, kad bendrame paslaugos ekonominiame modelyje jis atlieka nereikšmingą vaidmenį. Pavyzdžiui, kiekybiniu požiūriu tai, kad platformoje pateikiama daug vaizdo įrašų, gali reikšti, kad audiovizualinis turinys nėra nedidelė paslaugos dalis. Be to, nepriklausomai nuo kiekybinių aspektų, vaizdo įrašai gali nebūti nedidelė platformos paslaugos dalis tais atvejais, kai jie labai padeda didinti pačios paslaugos patrauklumą, funkcionalumą ar sėkmingumą rinkoje. Tai nustatyti padeda įvairios detalės, pavyzdžiui, tai, kad naudotojai naudojasi daugybe vaizdo įrašų ar programų, arba tai, kad platforma investuoja į audiovizualinį turinį ar teikia jam didelę reikšmę.

Komisija mano, kad siekdamos nustatyti, ar audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra esminė, valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, turėtų visų pirma atsižvelgti į naudotojų sukurtų vaizdo įrašų ir programų pobūdį ir į konkretų vaidmenį, kurį tie įrašai ir programos atlieka platformai teikiant paslaugą. Visų pirma nacionalinės institucijos, atsižvelgdamos į kokybinius ir (arba) kiekybinius rodiklius, turėtų atlikti bendrą paslaugos analizę, kad nustatytų, ar audiovizualiniu turiniu vien papildoma paslaugos teikėjo veikla arba ar jis yra nedidelė tokios veiklos dalis (7).

Vertinant konkrečią paslaugą ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, ar audiovizualinis turinys padeda užtikrinti paslaugos komercinę sėkmę arba tam tikrą jos padėtį rinkoje. Tačiau esminės funkcijos reikalavimas jokiu būdu neturėtų būti suprantamas kaip sąlyga, kad platformoje esančio audiovizualinio turinio komercinė svarba turi būti tokia didelė, kad be jo paslauga negalėtų veikti ar būti toliau teikiama rinkoje. Toks siauras aiškinimas nesuteiktų galimybės užtikrinti tinkamos naudotojų ir nepilnamečių apsaugos jiems naudojantis audiovizualiniu turiniu daugelyje populiarių platformų, pavyzdžiui, tam tikruose socialiniuose tinkluose, ir todėl neatitiktų AŽPD siekiamo tikslo (8).

Be to, jei audiovizualinis turinys nėra nedidelė paslaugų teikėjų ekonominės veiklos dalis arba vien ją papildantis elementas, jie paprastai siekia, kad toks turinys būtų labiau matomas naudotojams. Todėl Komisija mano, kad taikydamos esminės funkcijos kriterijų valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, daug dėmesio turėtų skirti ir vertinimui iš naudotojų perspektyvos, visų pirma siekiant nustatyti, kiek jie mato audiovizualinį turinį naudodamiesi atitinkamomis paslaugomis.

Laikydamasi išdėstyto požiūrio Komisija nustatė keletą svarbių rodiklių, į kuriuos turėtų atsižvelgti nacionalinės institucijos taikydamos dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos teikėjo apibrėžtyje nurodytą esminės funkcijos kriterijų. Šie rodikliai gali būti pristatyti suskirstant juos į keturias kategorijas: 1) audiovizualinio turinio santykis su paslaugos teikėjo pagrindine ekonomine vienos ar kelių rūšių veikla; 2) teikiant paslaugą pateikiamo audiovizualinio turinio kiekybinė ir kokybinė svarba; 3) audiovizualinio turinio monetizavimas arba pajamų iš jo gavimas; 4) priemonių, kurių tikslas – didinti audiovizualinio turinio matomumą ar patrauklumą, buvimas.

Šie rodikliai neturėtų būti taikomi visi kartu. Visų pirma, jei paslaugai netinka vienas ar keli iš jų, dėl to neturėtų būti automatiškai daroma išvada, kad tai nėra dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga. Vietoj to paslauga turėtų būti pripažinta atitinkančia esminės funkcijos kriterijų, jei, remiantis bendru vertinimu, pakankamai nagrinėtų rodiklių patvirtina išvadą, kad platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis.

1.   Audiovizualinio turinio santykis su paslaugos teikėjo pagrindine ekonomine vienos ar kelių rūšių veikla

Apskritai, jei platformoje pateikiamas audiovizualinis turinys yra vertingas savaime, naudotojai vaizdo įrašais ir programomis gali naudotis kaip savarankiškais platformos paslaugos elementais, t. y. nepriklausomai nuo kitos pagrindinės ekonominės veiklos. Tokiais atvejais tikėtina, kad tokiu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis ir kad naudotojams toks turinys bus labai matomas.

Šiame kontekste valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

| — | platformos bendrą struktūrą ir išorinį išdėstymą. Jei platforma skirta dalytis turiniu naudotojų informavimo, švietimo ar pramogų, o ne, pavyzdžiui, ekonominių sandorių skatinimo tikslais, audiovizualinis turinys greičiausiai nelaikytinas vien tos platformos veiklą papildančiu elementu ar nedidele tos veiklos dalimi. Šiame kontekste gali būti aktualu atsižvelgti į paslaugos platformos bendrą struktūrą ir išorinį išdėstymą, pavyzdžiui, į tai, ar pagrindiniuose jos puslapiuose (įskaitant dalijimosi sąsają) arba laikjuostėje esama aiškių dalijimosi vaizdo medžiaga elementų (o ne vien su e. prekyba susijusių elementų), pavyzdžiui, ar juose pateikiami arba siūlomi nauji ar populiarūs vaizdo įrašai arba tiesioginės transliacijos, yra išvardytos vaizdo įrašų kategorijos, pateiktas mygtukas „Filmuoti“ arba tiesioginė nuoroda į telefono ar kompiuterio galeriją ir joje saugomą turinį. Jei tokių elementų esama, tikėtina, kad audiovizualinis turinys nebus nedidelė arba vien papildoma tos paslaugos dalis; |
| --- | --- |

—

platformos bendrą struktūrą ir išorinį išdėstymą. Jei platforma skirta dalytis turiniu naudotojų informavimo, švietimo ar pramogų, o ne, pavyzdžiui, ekonominių sandorių skatinimo tikslais, audiovizualinis turinys greičiausiai nelaikytinas vien tos platformos veiklą papildančiu elementu ar nedidele tos veiklos dalimi. Šiame kontekste gali būti aktualu atsižvelgti į paslaugos platformos bendrą struktūrą ir išorinį išdėstymą, pavyzdžiui, į tai, ar pagrindiniuose jos puslapiuose (įskaitant dalijimosi sąsają) arba laikjuostėje esama aiškių dalijimosi vaizdo medžiaga elementų (o ne vien su e. prekyba susijusių elementų), pavyzdžiui, ar juose pateikiami arba siūlomi nauji ar populiarūs vaizdo įrašai arba tiesioginės transliacijos, yra išvardytos vaizdo įrašų kategorijos, pateiktas mygtukas „Filmuoti“ arba tiesioginė nuoroda į telefono ar kompiuterio galeriją ir joje saugomą turinį. Jei tokių elementų esama, tikėtina, kad audiovizualinis turinys nebus nedidelė arba vien papildoma tos paslaugos dalis;

| — | audiovizualinio turinio savarankiškumą. Jei vaizdo įrašai į platformą keliami ir jais joje dalijamasi kaip savarankiškais, o ne kaip ekonominiams sandoriams skatinti skirtais objektais, o naudotojai juos žiūri dėl jų pačių informacinės, pramoginės ar šviečiamosios vertės, labiau tikėtina, kad jie bus itin svarbūs tos platformos veiklai. Priešingai, jei platformos esminė paskirtis – suteikti galimybę prekiauti prekėmis ar paslaugomis (išskyrus audiovizualinio turinio teikimą) arba sudaryti palankesnes sąlygas tokiai prekybai, tai rodo, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra pagrindinę ekonominę veiklą papildantis elementas arba nedidelė tos veiklos dalis. Pavyzdžiui, jei e. prekybos platformoje pardavėjams suteikiama galimybė naudoti vaizdo įrašus, kurių tikslas – tik išsamiau pristatyti konkrečius produktus, tai reikštų, kad ta platforma neturėtų būti laikoma dalijimosi vaizdo medžiaga platforma. Šiuo atžvilgiu nacionalinės institucijos gali patikrinti, ar vaizdo įrašai, kuriuos įkelia, kuriais dalijasi ir kuriuos parsisiunčia naudotojai, yra savarankiški ar prekybai prekėmis ar paslaugomis skatinti skirti objektai. Tais atvejais, kai vaizdo įrašai yra savarankiški objektai, labiau tikėtina, kad jie bus labai matomi naudotojams, todėl galės būti laikoma, kad audiovizualinis turinys yra daugiau nei vien platformos veiklą papildantis elementas arba nedidelė tos veiklos dalis; |
| --- | --- |

—

audiovizualinio turinio savarankiškumą. Jei vaizdo įrašai į platformą keliami ir jais joje dalijamasi kaip savarankiškais, o ne kaip ekonominiams sandoriams skatinti skirtais objektais, o naudotojai juos žiūri dėl jų pačių informacinės, pramoginės ar šviečiamosios vertės, labiau tikėtina, kad jie bus itin svarbūs tos platformos veiklai. Priešingai, jei platformos esminė paskirtis – suteikti galimybę prekiauti prekėmis ar paslaugomis (išskyrus audiovizualinio turinio teikimą) arba sudaryti palankesnes sąlygas tokiai prekybai, tai rodo, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra pagrindinę ekonominę veiklą papildantis elementas arba nedidelė tos veiklos dalis. Pavyzdžiui, jei e. prekybos platformoje pardavėjams suteikiama galimybė naudoti vaizdo įrašus, kurių tikslas – tik išsamiau pristatyti konkrečius produktus, tai reikštų, kad ta platforma neturėtų būti laikoma dalijimosi vaizdo medžiaga platforma. Šiuo atžvilgiu nacionalinės institucijos gali patikrinti, ar vaizdo įrašai, kuriuos įkelia, kuriais dalijasi ir kuriuos parsisiunčia naudotojai, yra savarankiški ar prekybai prekėmis ar paslaugomis skatinti skirti objektai. Tais atvejais, kai vaizdo įrašai yra savarankiški objektai, labiau tikėtina, kad jie bus labai matomi naudotojams, todėl galės būti laikoma, kad audiovizualinis turinys yra daugiau nei vien platformos veiklą papildantis elementas arba nedidelė tos veiklos dalis;

| — | audiovizualiniam turiniui pritaikytas arba tik su juo susijusias paslaugos funkcines galimybes. Jei platformoje esama konkrečių audiovizualiniam turiniui pritaikytų arba tik su juo susijusių elementų, tai rodo, kad audiovizualinis turinys užima itin svarbią vietą bendrame tos paslaugos ekonominiame modelyje. Ypač svarbūs būtų tokie elementai kaip automatinio paleidimo funkcinė galimybė, ypač jei standartiškai ji yra aktyvinta, arba tiesioginio transliavimo funkcinė galimybė. Galima atkreipti dėmesį ir į tai, ar platformoje suteikiama galimybė ieškoti tik vaizdo turinio arba konkrečios paieškos rezultatus filtruoti taip, kad būtų rodomi tik vaizdo įrašai. Tokių funkcinių galimybių buvimas rodo, kad audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis, ir paprastai reiškia, kad naudotojams toks turinys yra labiau matomas; |
| --- | --- |

—

audiovizualiniam turiniui pritaikytas arba tik su juo susijusias paslaugos funkcines galimybes. Jei platformoje esama konkrečių audiovizualiniam turiniui pritaikytų arba tik su juo susijusių elementų, tai rodo, kad audiovizualinis turinys užima itin svarbią vietą bendrame tos paslaugos ekonominiame modelyje. Ypač svarbūs būtų tokie elementai kaip automatinio paleidimo funkcinė galimybė, ypač jei standartiškai ji yra aktyvinta, arba tiesioginio transliavimo funkcinė galimybė. Galima atkreipti dėmesį ir į tai, ar platformoje suteikiama galimybė ieškoti tik vaizdo turinio arba konkrečios paieškos rezultatus filtruoti taip, kad būtų rodomi tik vaizdo įrašai. Tokių funkcinių galimybių buvimas rodo, kad audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis, ir paprastai reiškia, kad naudotojams toks turinys yra labiau matomas;

| — | paslaugos pristatymą rinkoje ir jos tikslinį rinkos segmentą. Svarbios informacijos, rodančios, kad audiovizualinis turinys nėra papildomas arba nedidelis elementas, galima gauti išnagrinėjus, kaip paslaugos teikėjas save įvardija viešuose pranešimuose ir kaip jis pristato arba reklamuoja savo paslaugas naudotojams tiksliniame rinkos segmente. Šiame kontekste reikėtų atsižvelgti į tokius faktus kaip tai, kad paslauga viešuose pranešimuose pristatoma arba nurodoma kaip dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga, arba tai, kad pristatant paslaugą nurodomas būtent audiovizualinis turinys arba jo pasiūla. |
| --- | --- |

—

paslaugos pristatymą rinkoje ir jos tikslinį rinkos segmentą. Svarbios informacijos, rodančios, kad audiovizualinis turinys nėra papildomas arba nedidelis elementas, galima gauti išnagrinėjus, kaip paslaugos teikėjas save įvardija viešuose pranešimuose ir kaip jis pristato arba reklamuoja savo paslaugas naudotojams tiksliniame rinkos segmente. Šiame kontekste reikėtų atsižvelgti į tokius faktus kaip tai, kad paslauga viešuose pranešimuose pristatoma arba nurodoma kaip dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga, arba tai, kad pristatant paslaugą nurodomas būtent audiovizualinis turinys arba jo pasiūla.

2.   Kiekybinė ir kokybinė audiovizualinio turinio svarba paslaugos teikėjo veiklai

Iš principo Komisija mano, kad kuo daugiau audiovizualinio turinio pateikiama ir kuo didesnė jo svarba teikiant paslaugą, tuo mažiau tikėtina, kad tokiu turiniu vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla arba kad jis yra nedidelė tokios veiklos dalis. Tokiais atvejais labiau tikėtina, kad audiovizualinis turinys bus labai matomas tų paslaugų naudotojams.

Audiovizualinio turinio kiekis ir svarba gali būti vertinami remiantis tiek kiekybiniais, tiek kokybiniais rodikliais. Valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

| — | platformoje pateikiamo audiovizualinio turinio kiekį. Jei platformoje pateikiama daug vaizdo įrašų, tikėtina, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija nėra vien tos paslaugos teikėjo veiklą papildantis elementas arba nedidelė tokios veiklos dalis. Šis vertinimas turėtų būti grindžiamas reikšmingais ir patikimais įrodymais. Jei galima gauti reikšmingų duomenų, nacionalinės institucijos gali atlikti kiekybinį vertinimą atsižvelgdamos, pavyzdžiui, į platformoje pateikiamų vaizdo įrašų skaičių arba jų dalį, palyginti su pateikiamu kitos rūšies turiniu. Nacionalinės institucijos raginamos tokius duomenis ar detales rinkti arba tikrinti savarankiškai arba iš šaltinių, nepriklausomų nuo atitinkamo paslaugų teikėjo. Jei tikslių duomenų nėra, nacionalinės institucijos gali remtis tinkamais kokybiniais įrodymais, gautais, pavyzdžiui, atlikus su tam tikru laikotarpiu susietą platformos dalių imties analizę ir (arba) apklausus naudotojus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

—

platformoje pateikiamo audiovizualinio turinio kiekį. Jei platformoje pateikiama daug vaizdo įrašų, tikėtina, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija nėra vien tos paslaugos teikėjo veiklą papildantis elementas arba nedidelė tokios veiklos dalis. Šis vertinimas turėtų būti grindžiamas reikšmingais ir patikimais įrodymais. Jei galima gauti reikšmingų duomenų, nacionalinės institucijos gali atlikti kiekybinį vertinimą atsižvelgdamos, pavyzdžiui, į platformoje pateikiamų vaizdo įrašų skaičių arba jų dalį, palyginti su pateikiamu kitos rūšies turiniu. Nacionalinės institucijos raginamos tokius duomenis ar detales rinkti arba tikrinti savarankiškai arba iš šaltinių, nepriklausomų nuo atitinkamo paslaugų teikėjo. Jei tikslių duomenų nėra, nacionalinės institucijos gali remtis tinkamais kokybiniais įrodymais, gautais, pavyzdžiui, atlikus su tam tikru laikotarpiu susietą platformos dalių imties analizę ir (arba) apklausus naudotojus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus;

| — | naudojimąsi platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu. Jei platformos naudotojai intensyviai naudojasi joje pateikiamais vaizdo įrašais, tai rodo, kad audiovizualinis turinys yra itin svarbus tai paslaugai. Kaip paaiškinta aptariant pirmesnį rodiklį, nacionalinės institucijos raginamos atliekamą analizę grįsti reikšmingais ir patikimais įrodymais. Pavyzdžiui, jei galima gauti reikšmingų duomenų, nacionalinės institucijos gali naudotis tokiais kiekybiniais duomenimis kaip su vaizdo įrašais susijęs paspaudimų, pasidalijimų ir patvirtinimų „patinka“ skaičius. Jei įmanoma, nacionalinės institucijos taip pat gali atlikti tinkamą naudojimosi platformoje pateikiamu audiovizualiniu ir kitų rūšių turiniu palyginimą. Nacionalinės institucijos taip pat raginamos tokius duomenis ar detales rinkti arba tikrinti savarankiškai arba iš šaltinių, nepriklausomų nuo atitinkamo paslaugų teikėjo. Jei tikslių duomenų nėra, nacionalinės institucijos gali remtis tinkamais kokybiniais įrodymais, gautais, pavyzdžiui, atlikus su tam tikru laikotarpiu susietą platformos dalių imties analizę ir (arba) apklausus naudotojus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

—

naudojimąsi platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu. Jei platformos naudotojai intensyviai naudojasi joje pateikiamais vaizdo įrašais, tai rodo, kad audiovizualinis turinys yra itin svarbus tai paslaugai. Kaip paaiškinta aptariant pirmesnį rodiklį, nacionalinės institucijos raginamos atliekamą analizę grįsti reikšmingais ir patikimais įrodymais. Pavyzdžiui, jei galima gauti reikšmingų duomenų, nacionalinės institucijos gali naudotis tokiais kiekybiniais duomenimis kaip su vaizdo įrašais susijęs paspaudimų, pasidalijimų ir patvirtinimų „patinka“ skaičius. Jei įmanoma, nacionalinės institucijos taip pat gali atlikti tinkamą naudojimosi platformoje pateikiamu audiovizualiniu ir kitų rūšių turiniu palyginimą. Nacionalinės institucijos taip pat raginamos tokius duomenis ar detales rinkti arba tikrinti savarankiškai arba iš šaltinių, nepriklausomų nuo atitinkamo paslaugų teikėjo. Jei tikslių duomenų nėra, nacionalinės institucijos gali remtis tinkamais kokybiniais įrodymais, gautais, pavyzdžiui, atlikus su tam tikru laikotarpiu susietą platformos dalių imties analizę ir (arba) apklausus naudotojus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus;

| — | audiovizualinio turinio pasiekiamų naudotojų skaičių. Populiarūs vaizdo įrašai, net jei jų nedaug, gali pasiekti daug naudotojų, ypač kai jais dalijamasi ir jie rekomenduojami kitiems. Jei platformoje esama populiaraus vaizdo turinio, kurio paskirtis – naudotojų informavimas, švietimas ar pramogos, tai rodo, kad toks turinys nėra papildomas arba nedidelis elementas. Tokiais atvejais tikėtina, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija nelaikytina vien tos paslaugos teikėjo veiklą papildančiu elementu arba nedidele tokios veiklos dalimi. Atsižvelgiant į 5 konstatuojamąją dalį ir į tai, kad būtina deramai atsižvelgti į bendrojo viešojo intereso tikslus, kurie turi būti pasiekti taikant naująsias taisykles, ypatingas dėmesys šiame kontekste galėtų būti skiriamas platformos tikslinei auditorijai, visų pirma siekiant nustatyti, ar platforma yra skirta nepilnamečiams, arba ar, net jei ji nėra aiškiai skirta nepilnamečiams, ja nuolat naudojasi nepilnamečiai, o ji nesiima jokių priemonių jiems nuo to atgrasyti. Visų pirma tokiais atvejais platformoje pateikiamą audiovizualinį turinį gali pamatyti daug (pažeidžiamų) naudotojų, net jei santykinai tokio turinio platformoje nedaug. Todėl atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į rizikos, kad paslaugos platformoje pateikiamą audiovizualinį turinį pamatys nepilnamečiai, dydį. |
| --- | --- |

—

audiovizualinio turinio pasiekiamų naudotojų skaičių. Populiarūs vaizdo įrašai, net jei jų nedaug, gali pasiekti daug naudotojų, ypač kai jais dalijamasi ir jie rekomenduojami kitiems. Jei platformoje esama populiaraus vaizdo turinio, kurio paskirtis – naudotojų informavimas, švietimas ar pramogos, tai rodo, kad toks turinys nėra papildomas arba nedidelis elementas. Tokiais atvejais tikėtina, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija nelaikytina vien tos paslaugos teikėjo veiklą papildančiu elementu arba nedidele tokios veiklos dalimi. Atsižvelgiant į 5 konstatuojamąją dalį ir į tai, kad būtina deramai atsižvelgti į bendrojo viešojo intereso tikslus, kurie turi būti pasiekti taikant naująsias taisykles, ypatingas dėmesys šiame kontekste galėtų būti skiriamas platformos tikslinei auditorijai, visų pirma siekiant nustatyti, ar platforma yra skirta nepilnamečiams, arba ar, net jei ji nėra aiškiai skirta nepilnamečiams, ja nuolat naudojasi nepilnamečiai, o ji nesiima jokių priemonių jiems nuo to atgrasyti. Visų pirma tokiais atvejais platformoje pateikiamą audiovizualinį turinį gali pamatyti daug (pažeidžiamų) naudotojų, net jei santykinai tokio turinio platformoje nedaug. Todėl atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į rizikos, kad paslaugos platformoje pateikiamą audiovizualinį turinį pamatys nepilnamečiai, dydį.

3.   Audiovizualinio turinio monetizavimas arba pajamų iš jo gavimas

Tai, kad platforma monetizuoja audiovizualinį turinį arba gauna iš jo pajamų, paprastai rodo, kad tokiu turiniu nėra vien papildoma jos veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Tai paprastai rodo ir kad toks turinys yra komerciškai svarbus paslaugai (9). Praktiškai labiau tikėtina, kad tokių paslaugų teikėjai stengsis užtikrinti, kad toks turinys būtų labai matomas naudotojams, siekdami iš to gauti daugiau pajamų ir kitos susijusios naudos.

Valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

| — | komercinių pranešimų įtraukimą į audiovizualinį turinį arba jų prijungimą prie jo (reklamos rodymą prieš ar per vaizdo įrašą arba po jo (10)). Šis rodiklis turėtų būti suprantamas kaip apimantis tiek paslaugos teikėjo valdomus komercinius pranešimus, tiek reklamos vietos pardavimą tretiesiems subjektams, pavyzdžiui, reklamuotojams. Šiame kontekste reikėtų apsvarstyti ir tokius aspektus kaip paslaugų teikėjų įgyvendinama politika, kuria siekiama užtikrinti audiovizualinio turinio, prieš ar per kurį arba po kurio būtų rodomi su konkrečiu trečiojo subjekto prekės ženklu susiję komerciniai pranešimai, tinkamumą; |
| --- | --- |

—

komercinių pranešimų įtraukimą į audiovizualinį turinį arba jų prijungimą prie jo (reklamos rodymą prieš ar per vaizdo įrašą arba po jo (10)). Šis rodiklis turėtų būti suprantamas kaip apimantis tiek paslaugos teikėjo valdomus komercinius pranešimus, tiek reklamos vietos pardavimą tretiesiems subjektams, pavyzdžiui, reklamuotojams. Šiame kontekste reikėtų apsvarstyti ir tokius aspektus kaip paslaugų teikėjų įgyvendinama politika, kuria siekiama užtikrinti audiovizualinio turinio, prieš ar per kurį arba po kurio būtų rodomi su konkrečiu trečiojo subjekto prekės ženklu susiję komerciniai pranešimai, tinkamumą;

| — | prieigos prie audiovizualinio turinio apmokestinimą. Jei platforma apmokestina prieigą prie audiovizualinio turinio, pavyzdžiui, nustato abonementinį mokestį arba mokestį už peržiūras, tai įrodo, kad paslaugų teikėjas iš tokio turinio gauna pajamų. Tokių mokėjimo sistemų naudojimas svarbus, nepriklausomai nuo to, ar monetizavimo sistemą valdo pats paslaugos teikėjas, ar turinį įkeliantys asmenys ir (arba) kūrėjai; |
| --- | --- |

—

prieigos prie audiovizualinio turinio apmokestinimą. Jei platforma apmokestina prieigą prie audiovizualinio turinio, pavyzdžiui, nustato abonementinį mokestį arba mokestį už peržiūras, tai įrodo, kad paslaugų teikėjas iš tokio turinio gauna pajamų. Tokių mokėjimo sistemų naudojimas svarbus, nepriklausomai nuo to, ar monetizavimo sistemą valdo pats paslaugos teikėjas, ar turinį įkeliantys asmenys ir (arba) kūrėjai;

| — | prekės ženklų atstovų ir turinį įkeliančių asmenų sudarytus rėmimo susitarimus. Vienu iš įprastų audiovizualinio turinio monetizavimo būdų tampa rėmimo ir produktų rodymo susitarimai, kuriuos sudaro įvairūs trečiųjų subjektų produktų ir paslaugų prekės ženklų atstovai ir turinį įkeliantys asmenys (audiovizualinio turinio kūrėjai). Tokius susitarimus su populiariais kūrėjais ar nuomonės formuotojais, kurių įkeliamas turinys peržiūrimas daug kartų, sudaro vis daugiau prekės ženklų atstovų. Kai kuriais atvejais paslaugų teikėjai atvirai skatina arba sudaro palankesnes sąlygas sudaryti tokius susitarimus, pavyzdžiui, organizuoja trečiųjų subjektų prekės ženklų atstovams ir kūrėjams skirtus renginius arba siūlo logistinę pagalbą. Nors dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjai negali tiesiogiai dalyvauti šiuose susitarimuose, jie gali gauti netiesioginės naudos iš to, kad tie kūrėjai yra populiarūs ir jų įkeliamas turinys peržiūrimas daug kartų. Todėl tokių susitarimų buvimas rodo, kad platformoje pateikiamas audiovizualinis turinys yra (netiesiogiai) monetizuojamas; |
| --- | --- |

—

prekės ženklų atstovų ir turinį įkeliančių asmenų sudarytus rėmimo susitarimus. Vienu iš įprastų audiovizualinio turinio monetizavimo būdų tampa rėmimo ir produktų rodymo susitarimai, kuriuos sudaro įvairūs trečiųjų subjektų produktų ir paslaugų prekės ženklų atstovai ir turinį įkeliantys asmenys (audiovizualinio turinio kūrėjai). Tokius susitarimus su populiariais kūrėjais ar nuomonės formuotojais, kurių įkeliamas turinys peržiūrimas daug kartų, sudaro vis daugiau prekės ženklų atstovų. Kai kuriais atvejais paslaugų teikėjai atvirai skatina arba sudaro palankesnes sąlygas sudaryti tokius susitarimus, pavyzdžiui, organizuoja trečiųjų subjektų prekės ženklų atstovams ir kūrėjams skirtus renginius arba siūlo logistinę pagalbą. Nors dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjai negali tiesiogiai dalyvauti šiuose susitarimuose, jie gali gauti netiesioginės naudos iš to, kad tie kūrėjai yra populiarūs ir jų įkeliamas turinys peržiūrimas daug kartų. Todėl tokių susitarimų buvimas rodo, kad platformoje pateikiamas audiovizualinis turinys yra (netiesiogiai) monetizuojamas;

| — | naudotojų veiksmų platformoje sekimą. Jei platforma įvairiais rinkodaros ir (arba) komerciniais tikslais, tokiais kaip tikslinė vartotojų elgesiu grindžiama reklama arba dalijimosi duomenimis susitarimai, seka, kaip naudotojai sąveikauja su joje pateikiamu audiovizualiniu turiniu, tai taip pat turėtų būti laikoma netiesioginio monetizavimo priemone. |
| --- | --- |

—

naudotojų veiksmų platformoje sekimą. Jei platforma įvairiais rinkodaros ir (arba) komerciniais tikslais, tokiais kaip tikslinė vartotojų elgesiu grindžiama reklama arba dalijimosi duomenimis susitarimai, seka, kaip naudotojai sąveikauja su joje pateikiamu audiovizualiniu turiniu, tai taip pat turėtų būti laikoma netiesioginio monetizavimo priemone.

4.   Priemonių, kurių tikslas – didinti audiovizualinio turinio matomumą ar patrauklumą, buvimas (11)

Tai, kad tam tikros paslaugos platformoje esama konkrečių priemonių, skirtų audiovizualinio turinio matomumui ar patrauklumui didinti, paprastai rodo, kad tokiu turiniu nėra vien papildoma platformos veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Tokių priemonių buvimas paprastai taip pat reiškia, kad audiovizualinis turinys yra labiau matomas naudotojams.

Valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

| — | konkrečius elementus ar veiksmus, kuriais skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu. Jei naudotojo sąsajoje esama konkrečių elementų, kuriais skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu, tai rodo, kad toks turinys yra svarbus tiek naudotojams, tiek platformos veiklai. Pavyzdžiui, svarbu atsižvelgti į tai, ar vaizdo įrašai, naudotojui nepateikus jokio konkretaus prašymo ir neatlikus jokių veiksmų, yra siūlomi arba rodomi pagrindiniame platformos puslapyje arba laikjuostėje. Nacionalinės institucijos taip pat galėtų atsižvelgti į tai, ar paslaugos teikėjas siekia užtikrinti, kad audiovizualinis turinys užimtų aiškiai matomą arba aukštesnę vietą naudotojų atliekamų paieškų rezultatų sąraše, ir ar dėl to galėtų būti laikoma, kad audiovizualinis turinys yra aktyviai peršamas naudotojams; |
| --- | --- |

—

konkrečius elementus ar veiksmus, kuriais skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu. Jei naudotojo sąsajoje esama konkrečių elementų, kuriais skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu, tai rodo, kad toks turinys yra svarbus tiek naudotojams, tiek platformos veiklai. Pavyzdžiui, svarbu atsižvelgti į tai, ar vaizdo įrašai, naudotojui nepateikus jokio konkretaus prašymo ir neatlikus jokių veiksmų, yra siūlomi arba rodomi pagrindiniame platformos puslapyje arba laikjuostėje. Nacionalinės institucijos taip pat galėtų atsižvelgti į tai, ar paslaugos teikėjas siekia užtikrinti, kad audiovizualinis turinys užimtų aiškiai matomą arba aukštesnę vietą naudotojų atliekamų paieškų rezultatų sąraše, ir ar dėl to galėtų būti laikoma, kad audiovizualinis turinys yra aktyviai peršamas naudotojams;

| — | vaizdo įrašų viduje ar išorėje pateikiamas priemones, skirtas naudotojams pritraukti ir jų sąveikai skatinti. Priemonių ar sistemų, suteikiančių galimybę, pavyzdžiui, naudotis filtrais, dalytis turiniu, dalyvauti būtent su audiovizualiniu turiniu susijusiuose tiesioginiuose pokalbiuose ar žiūrėjimo vakarėliuose, buvimas rodo, kad paslaugos teikėjas nori skatinti naudotojų sąveiką su vaizdo įrašais ir programomis ir atkreipti į juos naudotojų dėmesį. Tokiomis priemonėmis ir sistemomis siekiama užtikrinti, kad naudotojai galėtų lengviau, patogiau ar įvairiau naudotis platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu ir kad audiovizualinis turinys būtų populiaresnis. Todėl tai gali būti laikoma ypatingos tokio turinio svarbos paslaugos teikėjo vienos ar kelių rūšių veiklai požymiu. Šis rodiklis taip pat apima paslaugų teikėjų veiksmus ar investicijas, susijusius su novatoriškais, įtraukesniais ir sąveikesniais dalijimosi ir naudojimosi audiovizualiniu turiniu būdais. Visų pirma požymiu, kad platformoje ne tik sudaromos sąlygos, bet ir aktyviai skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu, galėtų būti laikoma tai, kad paslaugos platformoje suteikiama galimybė naudotis specialia išmaniosios televizijos prietaika; |
| --- | --- |

—

vaizdo įrašų viduje ar išorėje pateikiamas priemones, skirtas naudotojams pritraukti ir jų sąveikai skatinti. Priemonių ar sistemų, suteikiančių galimybę, pavyzdžiui, naudotis filtrais, dalytis turiniu, dalyvauti būtent su audiovizualiniu turiniu susijusiuose tiesioginiuose pokalbiuose ar žiūrėjimo vakarėliuose, buvimas rodo, kad paslaugos teikėjas nori skatinti naudotojų sąveiką su vaizdo įrašais ir programomis ir atkreipti į juos naudotojų dėmesį. Tokiomis priemonėmis ir sistemomis siekiama užtikrinti, kad naudotojai galėtų lengviau, patogiau ar įvairiau naudotis platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu ir kad audiovizualinis turinys būtų populiaresnis. Todėl tai gali būti laikoma ypatingos tokio turinio svarbos paslaugos teikėjo vienos ar kelių rūšių veiklai požymiu. Šis rodiklis taip pat apima paslaugų teikėjų veiksmus ar investicijas, susijusius su novatoriškais, įtraukesniais ir sąveikesniais dalijimosi ir naudojimosi audiovizualiniu turiniu būdais. Visų pirma požymiu, kad platformoje ne tik sudaromos sąlygos, bet ir aktyviai skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu, galėtų būti laikoma tai, kad paslaugos platformoje suteikiama galimybė naudotis specialia išmaniosios televizijos prietaika;

| — | priemones ar sistemas, suteikiančias naudotojams galimybę pasirinkti norimą jiems siūlytiną audiovizualinį turinį. Kai kurie paslaugų teikėjai suteikia naudotojams galimybę individualizuoti audiovizualinio turinio pasiūlą, t. y. nurodyti, kas juos domina, arba atsisakyti tam tikrų rūšių turinio pasiūlymų. Tam paprastai naudojami klausimynai, imtys ar panašios priemonės. Šios priemonės ar sistemos naudotojams siūlomos siekiant išlaikyti jų dėmesį ir sąveiką su audiovizualiniu turiniu, o tai rodo, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra itin svarbi paslaugos teikėjo veiklai; |
| --- | --- |

—

priemones ar sistemas, suteikiančias naudotojams galimybę pasirinkti norimą jiems siūlytiną audiovizualinį turinį. Kai kurie paslaugų teikėjai suteikia naudotojams galimybę individualizuoti audiovizualinio turinio pasiūlą, t. y. nurodyti, kas juos domina, arba atsisakyti tam tikrų rūšių turinio pasiūlymų. Tam paprastai naudojami klausimynai, imtys ar panašios priemonės. Šios priemonės ar sistemos naudotojams siūlomos siekiant išlaikyti jų dėmesį ir sąveiką su audiovizualiniu turiniu, o tai rodo, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra itin svarbi paslaugos teikėjo veiklai;

| — | priemones ir sistemas, skirtas į platformą įkeliamo turinio veiksmingumui stebėti ir jam valdyti. Pateikiamo audiovizualinio turinio patrauklumą paslaugų teikėjai gali didinti ir suteikdami turinį įkeliantiems asmenims galimybę naudotis į platformą įkeliamo turinio veiksmingumo stebėjimo ir valdymo priemonėmis ar sistemomis. Tai padeda turinį įkeliantiems asmenims geriau suprasti, ką labiau mėgsta jų žiūrovai, taigi ir užtikrinti, kad platformoje būtų pateikiamas patrauklesnis turinys. Todėl tokių priemonių buvimas turėtų būti laikomas ypatingos audiovizualinio turinio svarbos paslaugos teikėjo veiklai požymiu. |
| --- | --- |

—

priemones ir sistemas, skirtas į platformą įkeliamo turinio veiksmingumui stebėti ir jam valdyti. Pateikiamo audiovizualinio turinio patrauklumą paslaugų teikėjai gali didinti ir suteikdami turinį įkeliantiems asmenims galimybę naudotis į platformą įkeliamo turinio veiksmingumo stebėjimo ir valdymo priemonėmis ar sistemomis. Tai padeda turinį įkeliantiems asmenims geriau suprasti, ką labiau mėgsta jų žiūrovai, taigi ir užtikrinti, kad platformoje būtų pateikiamas patrauklesnis turinys. Todėl tokių priemonių buvimas turėtų būti laikomas ypatingos audiovizualinio turinio svarbos paslaugos teikėjo veiklai požymiu.

IV.   PASTABOS DĖL PROCEDŪRŲ

Sprendimą dėl to, ar audiovizualinio turinio teikimas yra viena iš esminių paslaugos funkcijų (AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunkčio taikymo tikslais), priima valstybė narė, kurios jurisdikcijai pagal AŽPD 28a straipsnį priklauso tos paslaugos teikėjas.

Vertindama, ar paslauga atitinka esminės funkcijos kriterijų, nacionalinė institucija turėtų atsižvelgti į kiekvieną konkretų atvejį ir atitinkamos paslaugos ypatumus.

Laikydamosi AŽPD ir siekdamos gauti vertinimui atlikti būtiną informaciją, nacionalinės institucijos turėtų informuoti paslaugų teikėjus apie atliekamą vertinimą ir apie paslaugų teikėjo pripažinimu dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėju teisines pasekmes.

Tačiau tai neturėtų trukdyti nacionalinėms institucijoms bendradarbiauti su analogiškomis kitų valstybių narių reguliavimo institucijomis siekiant užtikrinti, kad jų vertinimas būtų pagrįstas. Šis bendradarbiavimas gali būti pageidautinas visų pirma siekiant rinkti aktualius duomenis bei informaciją ir mažinti riziką, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai aiškins pirmiau išvardytus rodiklius. Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupė (ERGA) yra tinkamas forumas tokiam bendradarbiavimui palengvinti.

Nacionalinės reguliavimo institucijos raginamos nuolat tinkamai informuoti ERGA apie atliekamus vertinimus, kuriais siekiama nustatyti, ar tam tikros paslaugos atitinka esminės funkcijos kriterijų ir dėl to yra laikytinos dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugomis. Visų pirma nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų informuoti ERGA apie preliminarias išvadas ir argumentus, kuriais grindžiamas jų vertinimas. Šiame kontekste ERGA turėtų atkreipti Komisijos dėmesį į svarbius arba nuolatinius nacionalinių reguliavimo institucijų taikomų metodų neatitikimus. Komisija apie tai nuolat informuos AŽPD Ryšių komitetą.

---

(1)  Šiose gairėse nuorodos į AŽPD laikomos nuorodomis į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (OL L 95, 2010 4 15, p. 1) su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/1808 (OL L 303, 2018 11 28, p. 69).

(2)  Kaip nustatyta 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančios Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančios Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (OL L 88, 2017 3 31, p. 6), 5 straipsnyje.

(3)  Kaip nustatyta 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (OL L 335, 2011 12 17, p. 1), 5 straipsnio 4 dalyje.

(4)  Kaip nustatyta 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 328, 2008 12 6, p. 55) 1 straipsnyje.

(5)  Šiame kontekste aktuali ir Direktyvos (ES) 2018/1808 6 konstatuojamoji dalis, kurioje nustatyta, kad dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų apibrėžtis neapima „neekonominės veiklos, kaip antai privačiose interneto svetainėse ir nekomercinių interesų bendruomenėse pateikiamo audiovizualinio turinio“.

(6)  Direktyvos (ES) 2018/1808 51 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad imantis tinkamų naudotojų ir nepilnamečių apsaugos priemonių, reikėtų rūpestingai išlaikyti taikytinų pagrindinių teisių, įskaitant saviraiškos laisvę, pusiausvyrą.

(7)  Šis metodas atitinka ir Direktyvos (ES) 2018/1808 4 konstatuojamąją dalį, kurioje paaiškinama, kad socialinių tinklų paslaugos turėtų būti įtraukiamos į Direktyvos taikymo sritį, jei jas teikiant konkuruojama dėl tos pačios auditorijos ir tų pačių pajamų, kaip ir teikiant audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas.

(8)  AŽPD 4 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad socialinių tinklų paslaugos „tapo svarbia dalijimosi informacija ir pramogų bei švietimo priemone, be kita ko, todėl, kad suteikiama prieiga prie programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų“ ir kad „jos <...> daro didelį poveikį, nes jomis naudotojams suteikiama geresnė galimybė formuoti kitų naudotojų nuomones ir daryti joms įtaką“.

(9)  Audiovizualinio turinio monetizavimo sąvoka apima teikiant paslaugą gaunamas tiesiogines pajamas ir netiesioginę naudą. NET jei paslaugų teikėjas negauna tiesioginių pajamų, jis gali gauti netiesioginės naudos iš naudotojų įkeliamo ir monetizuojamo audiovizualinio turinio. Apskritai turinio monetizavimo perspektyva skatina autorius kurti kokybiškesnį turinį, nes tokį turinį peržiūri daugiau naudotojų, o tai savo ruožtu atneša daugiau pajamų. Galiausiai tai gali teigiamai paveikti paslaugos populiarumą ir sėkmingumą.

(10)  Čia omenyje turimi su vaizdo turiniu susiejami reklaminiai vaizdo įrašai, rodomi atitinkamai prieš ar per tą turinį arba po jo.

(11)  Remiantis AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunktyje pateikta dalijimosi vaizdo medžiaga platformų apibrėžtimi, šios kategorijos rodikliams taikoma prielaida, kad tos priemonės nėra tokios, kad atitinkamai platformai suteiktų galią faktiškai valdyti audiovizualinį turinį taip, kad tai prilygtų redakcinei atsakomybei, nes tokiu atveju ji turėtų būti laikoma ne dalijimosi vaizdo medžiaga platforma, o žiniasklaidos paslaugų teikėja (ar taip nėra iš tikrųjų, kiekvienu konkrečiu atveju turėtų įvertinti atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos). Šiomis gairėmis nedaromas poveikis ir Direktyvos 2000/31/EB 12, 13 ir 14 straipsnių nuostatoms, kaip išsamiau paaiškinta Direktyvos (ES) 2018/1808 48 konstatuojamojoje dalyje, taip pat AŽPD 28b straipsnio nuostatoms.

---

| 7.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 223/10

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Pagal Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 13 straipsnio 7 dalį teikiamos gairės dėl Europos kūrinių dalies užsakomųjų paslaugų kataloguose apskaičiavimo ir dėl terminų „nedidelė auditorija“ ir „maža apyvarta“ apibrėžčių

(2020/C 223/03)

I.   PAGRINDINIAI FAKTAI

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje (1) (toliau – AŽPD) nustatomos griežtesnės Europos kūrinių populiarinimo taisyklės. 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad užsakomųjų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų (toliau – užsakomosios paslaugos arba užsakomosios vaizdo paslaugos) teikėjai turi „garantuot[i], kad bent 30 % jų katalogų kūrinių sudarytų Europos kūriniai, ir užtikrint[i] tų kūrinių pastebimumą“.

AŽPD 13 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „[j]ei valstybės narės reikalauja, kad jų jurisdikcijai priklausantys žiniasklaidos paslaugų teikėjai finansiškai prisidėtų prie Europos kūrinių gamybos <...>, jos taip pat gali pareikalauti, kad tokius finansinius įnašus <...> mokėtų žiniasklaidos paslaugų teikėjai, kurie orientuojasi į jų teritorijoje esančias auditorijas, nors yra įsisteigę kitose valstybėse narėse.“ Tokie įnašai turi būti proporcingi ir nediskriminaciniai.

AŽPD 13 straipsnio 6 dalyje numatytos privalomos išimtys, pagal kurias 13 straipsnio 1 dalyje nustatytos pareigos ir galimi pagal 13 straipsnio 2 dalį nustatyti reikalavimai netaikomi įmonėms, kurių apyvarta maža arba kurių auditorija nedidelė. Šių išimčių tikslas, kaip paaiškinta 40 konstatuojamojoje dalyje, yra užtikrinti, kad su Europos kūrinių populiarinimu susijusios pareigos nestabdytų rinkos vystymosi ir netrukdytų į ją patekti naujiems rinkos dalyviams.

Šiuo dokumentu siekiama pagal AŽPD 13 straipsnio 7 dalį pateikti gaires dėl:

| a) | Europos kūrinių dalies užsakomųjų paslaugų teikėjų kataloguose apskaičiavimo ir dėl |
| --- | --- |

a)

Europos kūrinių dalies užsakomųjų paslaugų teikėjų kataloguose apskaičiavimo ir dėl

| b) | terminų „nedidelė auditorija“ ir „maža apyvarta“, aktualių taikant pirmiau minėtas išimtis, apibrėžčių. |
| --- | --- |

b)

terminų „nedidelė auditorija“ ir „maža apyvarta“, aktualių taikant pirmiau minėtas išimtis, apibrėžčių.

Gairės nėra privalomos. Jas rengdama Komisija, laikydamasi 13 straipsnio 7 dalyje nustatyto reikalavimo, tinkamai konsultavosi su Ryšių komitetu. Dėl to, kad šiomis gairėmis gali būti aiškinama AŽPD, pasakytina, kad Komisijos pozicija nedaro poveikio jokiam aiškinimui, kurį gali pateikti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

II.   EUROPOS KŪRINIŲ DALIES APSKAIČIAVIMAS

1.   Skaičiavimas pagal pavadinimų skaičių

Linijinių audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų (televizijos programų transliavimo) rinkoje Europos kūrinių dalis transliuotojų programų tinkleliuose apskaičiuojama pagal transliavimo trukmę. AŽPD 16 straipsnyje nustatyta, kad transliuotojai turi Europos kūriniams palikti didesnę savo programų transliavimui skirto laiko dalį. Tai aiškiai atspindi linijinių paslaugų pavaldumą laikui, t. y. tai, kad vienu metu ir nustatytos trukmės laiką gali būti transliuojama tik nedaug programų. Taigi trukmės elementas yra susijęs būtent su televizijos programų transliavimo (linijinių) paslaugų, kurias teikiant programos transliuojamos pagal kasdienius (24 valandų) tinklelius, esminėmis ypatybėmis.

Užsakomųjų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų (užsakomųjų vaizdo paslaugų) teikėjams tokie apribojimai negalioja. Norint įtraukti konkrečią programą į užsakomųjų paslaugų katalogą, tam nereikia turėti laisvo laiko intervalo programų tinklelyje. Be to, jei į katalogą įtraukiama tam tikra konkrečios trukmės programa, tai nereiškia, kad į jį nebegalės būti įtraukta arba iš jo turės būti pašalinta kita panašios trukmės programa. Kitaip tariant, užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai savo katalogus sudaro vadovaudamiesi ne su laiku susijusiais aspektais, o noru naudotojams pasiūlyti (daug) patrauklių atskirų programų.

Panašiai, rinkdamasis, kurią iš kataloge pateiktų programų žiūrėti, naudotojas nėra varžomas laiko, t. y. pasirinkęs žiūrėti tam tikrą programą jis nepraranda galimybės pamatyti visas kitas tuo pat metu galimas žiūrėti programas. Užsakomųjų vaizdo paslaugų esmė ir yra ta, kad naudotojas gali laisvai pasirinkti bet kurią iš kataloge pateiktų programų ir ją žiūrėti pasirinktu laiku ir tiek kartų, kiek nori.

Kadangi tiek užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai, tiek šių paslaugų naudotojai visų pirma renkasi individualias programas (pavyzdžiui, pagal tai, kiek jos jiems atrodo kokybiškos, patrauklios ir atitinka jų skonį), Komisija mano, kad dėl užsakomųjų vaizdo paslaugų ypatybių Europos kūrinių dalį kataloguose yra tikslingiau skaičiuoti ne pagal transliavimo (žiūrėjimo) trukmę, o pagal pavadinimų skaičių.

Kaip matavimo vienetą rinktis ne turinio trukmę, o kataloguose siūlomų kūrinių pavadinimų skaičių tikslinga ir dėl kitų sumetimų. Pirma, skaičiuojant Europos kūrinių (tiek filmų, tiek televizijos (toliau – TV) serialų) dalį pagal pavadinimų skaičių būtų užtikrinta, kad užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai objektyviau rinktųsi į katalogus įtrauktinas programas. Skaičiavimas pagal trukmę gali paskatinti paslaugų teikėjus pirmenybę teikti ilgos bendros trukmės Europos kūriniams (pavyzdžiui, serialams, kuriuos sudaro daug serijų), kurie padėtų jiems lengvai pasiekti 30 % dalies tikslą. Skaičiavimas pagal pavadinimų skaičių būtų objektyvesnis, todėl tikriausiai sudarytų palankesnes sąlygas užtikrinti didesnę Europos kūrinių pasiūlos įvairovę.

Antra, skaičiavimas pagal pavadinimų skaičių, tikėtina, mažiau apsunkintų užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjus nei skaičiavimas pagal trukmę. Tai, kad užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai turės duomenų apie tai, kiek iš visų jų kataloguose pateikiamų kūrinių pavadinimų sudaro Europos kūrinių pavadinimai, yra labiau tikėtina nei tai, kad jie turės duomenų apie tai, kokią bendro visų jų kataloguose pateikiamų kūrinių žiūrėjimo laiko dalį sudaro bendras Europos kūrinių žiūrėjimo laikas.

Trečia, skaičiavimą grindžiant pavadinimų skaičiumi, atitinkamoms nacionalinėms institucijoms gali būti lengviau vykdyti stebėseną ir priežiūrą, nes sekti ir tikrinti pavadinimus yra lengviau nei bendrą žiūrėjimo laiką.

Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad skaičiavimą, ar Europos kūriniai užsakomųjų paslaugų kataloge sudaro 30 %, tikslinga grįsti (bendru) kataloge pateikiamų kūrinių pavadinimų skaičiumi.

2.   Ką atitinka vienas pavadinimas?

Kiekvieną vaidybinį ir TV filmą kataloge turėtų atitikti vienas pavadinimas. Skirtingus pagal franšizę (2) sukurtus filmus kataloge turėtų atitikti skirtingi pavadinimai.

Sudėtingiau nustatyti, ką vienas pavadinimas atitinka televizijos serialo ar kito serijinio (t. y. atskiromis serijomis pateikiamo) kūrinio atveju. Televizijos serialų serijos paprastai grupuojamos į atskirus sezonus. Tokiais atvejais kyla klausimas, ką turėtų atitikti vienas pavadinimas: visą serialą, vieną sezoną ar vieną atskirą seriją?

Komisija mano, kad vienas pavadinimas turėtų atitikti vieną serialo sezoną. Serialo pavadinimus skaičiuojant pagal sezonus būtų užtikrinta, kad serialams ir vaidybiniams bei TV filmams būtų taikomos panašios sąlygos. Serialo sezonas paprastai yra vienos ištisinės kūrybinės veiklos, kurią tam tikrą laiko vienetą vykdo ta pati autorių ir (arba) garso ir vaizdo specialistų grupė ir kuriai skirtas vienas bendras biudžetas, rezultatas. Be to, išleidimo į rinką ir atitinkama reklaminė veikla paprastai yra susijusi su atskirais sezonais. Dėl šių priežasčių darbas, atliekamas kuriant serialo sezoną, gali būti prilyginamas darbui, kurį paprastai reikia atlikti siekiant sukurti filmą.

Be to, pavadinimų skaičiavimas pagal sezonus ne taip skatintų paslaugų teikėjus teikti pirmenybę ilgos bendros trukmės Europos kūriniams (pavyzdžiui, serialams arba kitiems daugiaserijiniams kūriniams). Tokie kūriniai gali padėti pasiekti procentinės dalies tikslą, tačiau dėl to nukentėtų trumpesni didesnį sklaidos valstybėse narėse potencialą turintys kūriniai (pavyzdžiui, vaidybiniai filmai ir aukštos kokybės TV serialai) (3).

Kita vertus, tam tikrų audiovizualinių kūrinių gamybos išlaidos gali būti didesnės už kitų kataloge pateiktų kūrinių gamybos išlaidas, pavyzdžiui, tais atvejais, kai tiesioginės investicijos į aukštos kokybės fikcijos kūrinį arba su juo susijusių licencijų išlaidos yra didelės dėl to, kad vienos serijos trukmė ir gamybos išlaidos prilygsta vaidybinio filmo trukmei ir gamybos išlaidoms. Tokiais atvejais nacionalinės institucijos galėtų numatyti šiems kūriniams, kai tai pateisinama pagrįstu paslaugų teikėjo prašymu, taikyti didesnį svorinį daugiklį.

3.   Skaičiavimas pagal nacionalinius katalogus

Kai kurie Sąjungoje veikiantys užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai turi daug nacionalinių katalogų, kurių sudėtis skiriasi, priklausomai nuo nacionalinės rinkos (valstybės narės), kuriai jie skirti. Tam tikrame nacionaliniame keliose šalyse veikiančio paslaugų teikėjo kataloge pateikti toje šalyje sukurti filmai gali nebūti pateikti to paties paslaugų teikėjo kitose valstybėse narėse siūlomuose kataloguose arba juose gali būti pateikta tik labai nedidelė tų filmų dalis (4). Todėl būtina nustatyti, kaip tokiais atvejais turėtų būti apskaičiuojama Europos kūrinių dalis.

AŽPD 13 straipsnio 1 dalies esmė – užtikrinti, kad užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai aktyviai prisidėtų prie tikslo skatinti kultūrų įvairovę Sąjungoje. To siekiant joje nustatoma minimali Europos kūrinių šių paslaugų teikėjų pasiūlymuose dalis. Komisija mano, kad šis tikslas gali būti veiksmingai pasiektas tik jei 30 % Europos kūrinių dalis bus užtikrinta kiekviename iš nacionalinių katalogų, kuriuos siūlo keliose šalyse veikiantys užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai. Taip bus užtikrinta, kad deramos galimybės susipažinti su Europos kūriniais būtų suteiktos visų valstybių narių, kuriose paslaugų teikėjai siūlo nacionalinius katalogus, žiūrovams. Šis metodas pranašus ir tuo, kad gali paskatinti Europos kūrinių sklaidą ir didinti jų prieinamumą Sąjungoje.

Svarbu nepamiršti, kad už užtikrinimą, kad valstybės jurisdikcijai priklausantys užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai vykdytų pareigą pasirūpinti, kad Europos kūriniai jų kataloguose sudarytų nustatytą dalį, atsako kilmės šalis. Jei tam tikros valstybės narės jurisdikcijai priklausantis užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjas kitose valstybėse narėse siūlo kitokius nacionalinius katalogus, pareigos, susijusios su Europos kūrinių dalimi kiekviename atskirame nacionaliniame kataloge, vykdymą turi užtikrinti jurisdikciją turinti valstybė narė (t. y. kilmės šalis).

4.   Laiko aspektas

Faktinė Europos kūrinių dalis užsakomųjų vaizdo paslaugų kataloguose kiekvieną dieną gali skirtis. Pavyzdžiui, kai užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjas į savo katalogą įtraukia naują ne Europos TV serialą, tai gali laikinai sumažinti bendrą Europos kūrinių dalį iki tol, kol vėliau bus įtraukta papildomų Europos kūrinių. Todėl kyla klausimas, kuriuo momentu turėtų būti užtikrinta atitiktis 30 % dalies reikalavimui. Gali būti reikalaujama, kad paslaugų teikėjai atitiktį užtikrintų kiekvienu momentu, arba taikyti vidurkio per iš anksto nustatytą laikotarpį principą. Pastarasis sudarytų sąlygas vykti laikiniems svyravimams.

AŽPD nenurodoma, kuriam iš šių dviejų metodų turėtų būti teikiama pirmenybė. Abu jie gali padėti pasiekti norimą tikslą skatinti kultūrų įvairovę užsakomųjų vaizdo paslaugų kataloguose. Todėl Komisija mano, kad valstybės narės gali laisvai nuspręsti, kurį stebėsenos, kaip laikomasi AŽPD 13 straipsnio 1 dalies nuostatų, metodą taikyti. Tačiau rinkdamosi stebėsenos metodą valstybės narės turėtų deramai atsižvelgti į poreikį mažinti su reikalavimų laikymusi ir vykdymo užtikrinimu susijusią administracinę naštą ir taip pat užtikrinti skaidrumą bei teisinį tikrumą užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjams.

III.   TERMINŲ „NEDIDELĖ AUDITORIJA“ IR „MAŽA APYVARTA“ APIBRĖŽTYS

1.   Pirminės pastabos

AŽPD 40 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „siekiant užtikrinti, kad Europos kūrinių populiarinimo pareigos nestabdytų rinkos vystymosi, ir siekiant sudaryti sąlygas naujiems dalyviams įžengti į rinką“, reikalavimai populiarinti Europos kūrinius neturėtų būti taikomi paslaugų teikėjams, kurių užimama rinkos dalis yra nedidelė. Nors tai, kas išdėstyta, galioja ir 13 straipsnio 1 daliai, ir 13 straipsnio 2 daliai, šių dalių nuostatos turi tam tikrų skirtumų, į kuriuos reikia atsižvelgti:

| — | pagal 13 straipsnio 1 dalį už tai, kad valstybės jurisdikcijai priklausantys užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai vykdytų pareigą garantuoti, kad Europos kūriniai sudarytų nustatytą dalį, atsako kilmės valstybė narė; 13 straipsnio 6 dalyje numatytas išimtis tokiems paslaugų teikėjams turi taikyti ta pati kilmės valstybė narė, |
| --- | --- |

—

pagal 13 straipsnio 1 dalį už tai, kad valstybės jurisdikcijai priklausantys užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjai vykdytų pareigą garantuoti, kad Europos kūriniai sudarytų nustatytą dalį, atsako kilmės valstybė narė; 13 straipsnio 6 dalyje numatytas išimtis tokiems paslaugų teikėjams turi taikyti ta pati kilmės valstybė narė,

| — | 13 straipsnio 2 dalies nuostatos kitokios. Šioje dalyje pripažįstama, kad bet kuri valstybė narė gali įpareigoti kitoje valstybėje narėje įsisteigusius paslaugų teikėjus, kurie orientuojasi į jos teritorijoje esančias auditorijas, mokėti nediskriminacinius ir proporcingus finansinius įnašus. Šiuo atveju ir teisės aktus, kuriais nustatomi tokie įnašai, ir 13 straipsnio 6 dalyje nustatytas išimtis turi taikyti tikslinė valstybė narė. |
| --- | --- |

—

13 straipsnio 2 dalies nuostatos kitokios. Šioje dalyje pripažįstama, kad bet kuri valstybė narė gali įpareigoti kitoje valstybėje narėje įsisteigusius paslaugų teikėjus, kurie orientuojasi į jos teritorijoje esančias auditorijas, mokėti nediskriminacinius ir proporcingus finansinius įnašus. Šiuo atveju ir teisės aktus, kuriais nustatomi tokie įnašai, ir 13 straipsnio 6 dalyje nustatytas išimtis turi taikyti tikslinė valstybė narė.

Dėl šių skirtingų teisinių aplinkybių, rengiant gaires dėl 13 straipsnio 6 dalyje nustatytų išimčių, tikslinga atsižvelgti į šių pareigų ypatumus. Visų pirma primenama, kad, kaip paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje, valstybėms narėms leidžiama nustatyti finansines pareigas į jų teritoriją besiorientuojantiems žiniasklaidos paslaugų teikėjams, nes „finansinės pareigos ir skirtinga valstybių narių kultūros politika yra tiesiogiai susijusios“.

Todėl apibrėžiant nedidelę auditoriją ir mažą apyvartą svarbu rasti tinkamą pusiausvyrą tarp tikslo užtikrinti, kad mažesni audiovizualinių paslaugų sektoriaus subjektai neprarastų galimybės kurti inovacijas, ir tikslo skatinti kultūrų įvairovę tinkamai finansuojant Europos kūrinius pagal valstybių narių kultūros politiką. Todėl, nors gairėse numatyta, kad 13 straipsnyje nustatytos pareigos netaikomos įmonėms, kurių apyvarta maža arba kurių auditorija nedidelė (žr. toliau pateiktas apibrėžtis), tam tikrais atvejais gali reikėti taikyti papildomas apsaugos priemones, ypač jei finansinių įnašų tikslas – užtikrinti audiovizualinių kūrinių ir filmų finansavimo sistemų tvarumą.

2.   Sąjungos ir nacionalinėje teisėje nustatytų išimčių atskyrimas

AŽPD 13 straipsnio 2 dalimi nėra nustatomos suderintos pareigos finansiškai prisidėti prie Europos kūrinių populiarinimo. Joje tik pripažįstama, kad pareigą prisidėti tiesioginėmis investicijomis ir mokesčiais valstybės narės, laikydamosi nediskriminavimo ir proporcingumo principų, gali taikyti ir tarpvalstybiniams paslaugų teikėjams, kurie orientuojasi į jų teritorijoje esančias auditorijas. Taigi konkrečios valstybės narės pačios sprendžia, ar pasinaudoti šia galimybe nustatyti ir taikyti atitinkamas pareigas.

Atsižvelgiant į tai, jei valstybė narė yra nustačiusi arba nustato pareigas žiniasklaidos paslaugų teikėjams finansiškai prisidėti prie Europos kūrinių gamybos ir šios pareigos taikomos tik toje valstybėje narėje įsisteigusiems paslaugų teikėjams, šios gairės netaikomos. Jos tampa aktualios, jei ta valstybė narė tokius reikalavimus taiko ir paslaugų teikėjams, kurie orientuojasi į jos teritorijoje esančias auditorijas, tačiau yra įsisteigę kitose valstybėse narėse. Bet kokiu atveju AŽPD 13 straipsnio 6 dalyje numatytomis išimtimis siekiama ne pakeisti nacionaliniu lygmeniu nustatytas išimtis, kuriomis apibrėžiama pareigų mokėti įnašus taikymo sritis, o numatyti tarpvalstybiniams paslaugų teikėjams skirtas apsaugos priemones.

Todėl šiame skirsnyje pateiktomis gairėmis nedaromas poveikis tikslinės valstybės narės laisvei nacionaliniu lygmeniu nustatyti kitokias jos jurisdikcijai priklausantiems paslaugų teikėjams taikytinas ribines vertes.

Svarbu pažymėti, kad taikydamos finansinių įnašų mokėjimo pareigas kitose valstybėse narėse įsisteigusiems paslaugų teikėjams valstybės narės turi laikytis nediskriminavimo principo. Todėl jei nacionaliniu lygmeniu jos yra nustačiusios arba nustato išimtis, taikytinas jų teritorijoje įsisteigusiems paslaugų teikėjams, šios išimtys turi būti nediskriminuojant taikomos ir tarpvalstybiniams paslaugų teikėjams, net jei ribinės vertės yra didesnės už šiose gairėse nurodytas ribines vertes.

3.   Maža apyvarta

Svarstydama mažos apyvartos ribinės vertės, kuria remiantis turėtų būti taikoma 13 straipsnio 6 dalyje numatyta išimtis, klausimą Komisija remiasi Rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (5).

Laikantis nusistovėjusio politikos formavimo principo, siūlomi teisės aktai turėtų būti a priori netaikomi labai mažoms įmonėms, nebent būtų įrodyta, kad tai yra būtina ir proporcinga (6). Todėl Komisija mano, kad mažos apyvartos ribinė vertė gali būti nustatyta remiantis pirmiau minėtoje Komisijos rekomendacijoje pateikta labai mažos įmonės sąvoka, konkrečiai, labai mažai įmonei apibrėžti naudojama apyvartos ribine verte (labai maža įmone laikoma įmonė, kurios bendra metinė apyvarta neviršija 2 milijonų eurų). Metinė įmonės apyvarta turėtų būti nustatoma vadovaujantis pirmiau minėtos Komisijos rekomendacijos nuostatomis, t. y. turėtų būti atsižvelgiama ir į įmonių partnerių bei susijusių įmonių apyvartą (7).

Kadangi labai mažos įmonės yra nedidelės ir turi nedaug išteklių, su reglamentavimu susijusios išlaidos joms gali daryti itin didelį poveikį. Netaikant pareigų populiarinti Europos kūrinius (13 straipsnio 1 dalies ir 13 straipsnio 2 dalies) labai mažoms įmonėms, būtų užtikrinama, kad į rinką galėtų netrukdomai patekti nauji rinkos dalyviai. Todėl šis požiūris atitinka tikslą skatinti kurti naujas įmones ir spartinti rinkos plėtrą.

Be to, AŽPD 40 konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad „nustatant tai, ar apyvarta maža, turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus audiovizualinio sektoriaus rinkų dydžius valstybėse narėse“. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse nacionalinių rinkų vertė yra apie keli milijonai eurų. Keletu atvejų ji yra gerokai mažesnė nei dešimt milijonų eurų. Šiose rinkose net labai mažos įmonės gali būti laikomos didelę rinkos dalį užimančiomis įmonėmis.

Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad valstybės narės, kurių nacionalinės audiovizualinių paslaugų rinkos yra mažesnės, turėtų turėti galimybę nustatyti mažesnes apyvartos ribines vertes. Remiantis bendrosiomis rinkos ypatybėmis, tokios mažesnės ribinės vertės galėtų būti pateisinamos ir proporcingos, jei remiantis jomis išimtys būtų taikomos įmonėms, kurių pajamos sudaro mažiau kaip 1 % bendrų pajamų, gaunamų atitinkamose nacionalinėse audiovizualinių paslaugų rinkose.

4.   Nedidelė auditorija

4.1.   Užsakomosios vaizdo paslaugos

4.1.1.   Metodika

AŽPD 40 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad „[t]ai, kad auditorija yra nedidelė, gali būti nustatyta, pavyzdžiui, remiantis žiūrimumu arba pardavimo mastu, priklausomai nuo paslaugos pobūdžio“. Linijinių paslaugų auditorijos dydis paprastai nustatomas remiantis žiūrėjimo laiku. Užsakomųjų vaizdo paslaugų auditorijos sąvoka nėra aiškiai apibrėžta ir valstybėse narėse nėra nustatyta standartizuotų šiame sektoriuje taikytinų matavimo vienetų. Todėl neturima trečiosios šalies patikrintų su auditorija susijusių duomenų, kuriais remiantis būtų galima nustatyti, ar konkretaus užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjo auditorija yra nedidelė. Nors ši padėtis ateityje gali pasikeisti, šiuo metu būtina nustatyti praktinį metodą, kuris AŽPD 13 straipsnio taikymo tikslais padėtų nustatyti užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjus, kurių auditorija nedidelė.

Kaip paaiškinta 40 konstatuojamojoje dalyje, auditorijos sąvoka gali būti siejama, pavyzdžiui, su paslaugų pardavimo apimtimi. Nesant nusistovėjusių šiame sektoriuje taikytinų matavimo vienetų, Komisija mano, kad šiuo metu tai yra tinkamiausias užsakomųjų vaizdo paslaugų auditorijos dydžio nustatymo metodas.

Todėl, nors direktyvoje valstybėms narėms iš principo nedraudžiama taikyti alternatyvius kriterijus, šiose gairėse dėmesys sutelkiamas į metodą, pagal kurį užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjų auditorijos dydis nustatomas remiantis paslaugų pardavimo apimtimi.

Užsakomųjų vaizdo paslaugų pardavimo apimties pakaitinis rodiklis yra konkrečios paslaugos naudotojų (žiūrovų) skaičius. Konkrečiai, auditorijos dydis galėtų būti nustatomas remiantis aktyvių konkrečios paslaugos naudotojų skaičiumi, pavyzdžiui, mokestį mokančių abonentų skaičiumi (jei tai abonentinės užsakomosios vaizdo paslaugos), kūrinius įsigyjančių unikalių klientų arba kūriniams įsigyti naudojamų unikalių paskyrų skaičiumi (jei tai transakcinės užsakomosios vaizdo paslaugos) ir unikalių lankytojų skaičiumi (jei tai reklamos rodymu grindžiamos užsakomosios vaizdo paslaugos).

Aktyviais transakcinių užsakomųjų vaizdo paslaugų naudotojais galėtų būti laikomi, pavyzdžiui, naudotojai, kurie per nustatytą laikotarpį įsigijo bent vieną kūrinį, kurį kataloge atitinka vienas pavadinimas. Reklamos rodymu grindžiamų užsakomųjų vaizdo paslaugų auditorija galėtų būti laikomas vidutinis aktyvių naudotojų skaičius per nustatytą laikotarpį. Jei užsakomųjų vaizdo paslaugų paskyra yra abonentinio paslaugų paketo dalis, už visą paslaugų paketą mokančių abonentų skaičius gali nebūti tikslus užsakomųjų vaizdo paslaugų auditorijos dydžio rodiklis, nes kai kurie iš tų abonentų gali nesinaudoti užsakomosiomis vaizdo paslaugomis. Tokiais atvejais nacionalinės institucijos kaip matavimo vienetą gali naudoti naudotojų, kurie per nustatytą laikotarpį faktiškai žiūrėjo teikiant tas paslaugas siūlomą vaizdo turinį, skaičių. Visais šiais atvejais laikotarpis, kuriuo remiamasi, turėtų būti tinkamas ir prasmingas (t. y. ne per trumpas), nustatytas iš anksto ir neapsunkinantis skaičiavimo.

Praktiškai auditorijos dydis turėtų būti nustatomas pagal aktyvių konkrečios paslaugos naudotojų dalį, t. y. užsakomosios vaizdo paslaugos auditorijos dydis būtų lygus jos naudotojų skaičiui, padalytam iš bendro nacionalinėje rinkoje siūlomų (panašių) užsakomųjų vaizdo paslaugų naudotojų skaičiaus ir padaugintam iš 100, kad būtų gauta procentinė dalis.

Auditorijos dalis yra tinkamas pakaitinis pardavimo apimties rodiklis ir rodo atitinkamos paslaugos padėtį šio sektoriaus rinkoje – mažai aktyvių naudotojų turintys paslaugų teikėjai neužimtų didelės rinkos dalies ir tai pateisintų 13 straipsnio 6 dalyje nustatytos išimties taikymą. Šis metodas taip pat panašus į TV auditorijos dalies skaičiavimą, kurio esmė – padalyti televizorių turėtojų, kurie per nustatytą laikotarpį buvo faktiškai įsijungę tam tikrus kanalus, skaičių iš bendro į imtį įtrauktų televizorių skaičiaus.

4.1.2.   Ribinė vertė

Komisija mano, kad nedidelę auditoriją turinčiais paslaugų teikėjais turėtų būti laikomi paslaugų teikėjai, kurių auditorijos dalis konkrečioje valstybėje narėje nesiekia 1 % Ši ribinė vertė rodo, kad tokių paslaugų teikėjų teikiamomis paslaugomis atitinkamose nacionalinėse rinkose naudojamasi santykinai nedaug. Taip gali būti, pavyzdžiui, dėl to, kad paslaugų teikėjas yra naujas tos nacionalinės rinkos dalyvis. Remiantis turimais duomenimis, Europos pagrindinių abonentinių užsakomųjų vaizdo paslaugų teikėjų (8) auditorijos dalis nacionalinėse rinkose, kuriose jie vykdo veiklą, paprastai gerokai viršija 1 %.

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 13 straipsnyje nustatytų pareigų tikslinga netaikyti tiems paslaugų teikėjams, kurių auditorijos dalis atitinkamoje valstybėje narėje nesiekia 1 %

Tai reiškia, kad kilmės valstybė narė šiems paslaugų teikėjams netaiko 13 straipsnio 1 dalyje nustatytos procentinės dalies užtikrinimo pareigos tais atvejais, kai konkretaus katalogo (skirto kilmės valstybei narei ar kitoms valstybėms narėms) auditorijos procentinė dalis nesiekia pirmiau minėtos ribinės vertės. Be to, tikslinė valstybė narė šiems paslaugų teikėjams netaiko 13 straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos finansiškai prisidėti prie Europos kūrinių gamybos.

4.2.   Linijinės audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos

Linijinių paslaugų auditorijos sąvoka yra nusistovėjusi ir ne vienoje valstybėje narėje yra teikiamos auditorijos dydžio nustatymo paslaugos. Todėl nedidelė auditorija turėtų būti apibrėžiama remiantis jau pripažintais ir įgyvendinant AŽPD naudojamais rodikliais, būtent konkretiems metams apskaičiuojama kasdienės auditorijos dalimi (9).

Užsienio paslaugų teikėjų dalyvavimas linijinių paslaugų rinkoje skiriasi nuo jų dalyvavimo užsakomųjų vaizdo paslaugų rinkoje. Užsakomųjų vaizdo paslaugų nacionalinėse rinkose jie dažniausiai dominuoja, tačiau linijinių paslaugų rinkose padėtis kitokia. Pagrindiniai šių rinkų dalyviai paprastai yra TV grupės, kurios visą savo auditoriją arba didelę jos dalį dažniausiai suformuoja savo šalių rinkose. Neseniai atlikto tyrimo duomenimis, ES audiovizualinių paslaugų rinkai būdinga tai, kad didelė auditorijos dalis atitenka vos keliems TV kanalams. Didžiosios daugumos kanalų auditorijos dalis yra nedidelė – tik 5 % TV kanalų turi didesnę nei 10 % auditoriją, o apie 80 % bet kurios Sąjungos šalies TV kanalų turimos auditorijos dalis neviršija 2 % (10)

Nedidelės auditorijos ribinė vertė turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į tai, kokią linijinių audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų rinkos dalį ir kokią padėtį joje užima kanalai pagal auditoriją. Todėl, atsižvelgiant į linijinių paslaugų rinkos ypatybes, AŽPD 13 straipsnio 6 dalyje nurodytą nedidelę auditoriją turinčiais kanalais turėtų būti laikomi tarpvalstybiniai kanalai, kurių individuali auditorijos dalis konkrečioje tikslinėje valstybėje narėje nesiekia 2 % (11) Tais atvejais, kai paslaugų teikėjai turi daug tikslinių kanalų, valstybės narės išimtį gali taikyti atsižvelgdamos į bendrą paslaugų teikėjo padėtį nacionalinėje rinkoje (12).

5.   Patikslinimai atsižvelgiant į konkretų finansinių įnašų pobūdį

AŽPD 13 straipsnio 2 dalyje nurodomos dviejų rūšių pareigos finansiškai prisidėti prie Europos kūrinių gamybos, būtent pareiga tiesiogiai investuoti į audiovizualinį turinį ir pareiga mokėti įnašus (mokesčius) į nacionalinius fondus. Komisija mano, kad siekiant nustatyti tinkamas ribines vertes turėtų būti atsižvelgiama į skirtingą šių rūšių pareigų poveikį tarpvalstybiniams paslaugų teikėjams. Tiesioginis investavimas (pavyzdžiui, gamyba, bendra gamyba, teisių į kūrinius įsigijimas) paprastai reikalauja daugiau verslo pastangų nei mokesčio mokėjimas, nes skiriasi finansinio dalyvavimo laipsnis ir susijusios rizikos dydis. Pareigos investuoti vykdymas taip pat priklauso nuo to, ar esama Europos kūrinių, be kita ko, jų gamybos projektų, į kuriuos paslaugų teikėjas galėtų investuoti naudodamas turimus išteklius.

Komisija supranta, kad kai kuriose valstybėse narėse, visų pirma dėl audiovizualinių paslaugų rinkos dydžio ir struktūros, gali būti svarbu finansinių įnašų mokėjimo pareigas taikyti ir užsakomųjų paslaugų teikėjams, kurių apyvarta nesiekia 2 milijonų eurų arba kurių auditorijos dalis yra mažesnė nei 1 %, taip pat tarpvalstybinių linijinių, visų pirma mokamos TV, paslaugų teikėjams, kurių auditorijos dalis nesiekia 2 %, nes jie vis tiek gali būti laikomi didelę nacionalinės rinkos dalį užimančiais paslaugų teikėjais. Siekdamos reaguoti į tokias situacijas valstybės narės gali tinkamai pagrįstais atvejais nuspręsti taikyti mažesnes ribines vertes, vadovaudamosi savo kultūros politikos tikslais, be kita ko, tikslu užtikrinti nacionalinių audiovizualinių kūrinių ir filmų finansavimo sistemų tvarumą.

Nustatant šias ribines vertes ir finansinius įnašus turėtų būti atsižvelgiama į paslaugų teikėjų finansinį pajėgumą, laikomasi nediskriminavimo bei proporcingumo principų ir užtikrinama, kad nebūtų stabdomas rinkos vystymasis ir nebūtų trukdoma į ją patekti naujiems rinkos dalyviams.

Dėl tarpvalstybinio tiesioginio investavimo pareigų Komisija ragina valstybes nares, ypač tas, kurių audiovizualinių paslaugų rinkos didelės, apsvarstyti galimybę nustatyti didesnę ribinę vertę, kad šios pareigos būtų netaikomos ir įmonėms, kurių bendra apyvarta viršija 2 milijonus eurų (13), arba bent jau nustatyti joms mažiau apsunkinančias investavimo pareigas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad atitinkamoje valstybėje narėje gali būti sunku rasti audiovizualinių kūrinių gamybos projektų, į kuriuos būtų galima investuoti naudojant turimus išteklius.

IV.   PASTABOS DĖL PROCEDŪRŲ

Nors už AŽPD 13 straipsnio 1 dalies ir 13 straipsnio 2 dalies įgyvendinimą atsako nacionalinės institucijos, jos raginamos šiose gairėse aptariamose srityse aktyviai bendradarbiauti su analogiškomis kitų valstybių narių institucijomis. Šis bendradarbiavimas gali būti pagrįstas visų pirma siekiu rinkti aktualius duomenis bei informaciją ir mažinti riziką, kad nacionalinės institucijos skirtingai aiškins tas pačias nuostatas. Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupė (ERGA) galėtų būti tinkamas forumas tokiam bendradarbiavimui palengvinti.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nacionalinės reguliavimo institucijos raginamos šioje grupėje keistis informacija, duomenimis ir geriausios patirties pavyzdžiais ir aptarti visus taikant šias gaires kylančius klausimus. Šiame kontekste ERGA turėtų atkreipti Komisijos dėmesį į svarbius su nacionalinių reguliavimo institucijų taikomais metodais susijusius klausimus. Komisija apie tai nuolat informuos AŽPD Ryšių komitetą.

Vykdydamos AŽPD 13 straipsnio 4 dalyje nustatytas ataskaitų teikimo pareigas, valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie šių gairių taikymą.

---

(1)  Šiose gairėse nuorodos į AŽPD laikomos nuorodomis į Direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (OL L 95, 2010 4 15, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1808 (OL L 303, 2018 11 28, p. 69).

(2)  Franšiziniais filmais laikytini susiję vienas po kito sukurti filmai, kuriuose rodomas tas pats išgalvotas pasaulis.

(3)  Europos audiovizualinės observatorijos atlikto tyrimo duomenimis, ES daugiausia kuriami trumpi – ne daugiau kaip 26 serijų – TV fikcijos kūriniai. Konkrečiau, pagal pavadinimų skaičių 90 % visų TV fikcijos kūrinių sudaro ne daugiau kaip 26 serijų kūriniai, iš kurių 44 % yra TV filmai (1–2 serijų). Tačiau jų trukmė sudaro nedidelę , % – bendros trukmės dalį. Ilgos TV fikcijos programos, priešingai, pagal pavadinimų skaičių sudaro tik 10 % sukurtų kūrinių, tačiau jų trukmė siekia 67 % bendros sukurtų TV kūrinių trukmės valandomis. To paties tyrimo ataskaitoje pabrėžiama, kad trumpesni kūriniai gali būti laikomi aukštos kokybės TV fikcijos kūriniais, turinčiais bendros gamybos ir eksporto potencialą, o ilgų kūrinių gamybos išlaidos paprastai mažesnės, jie labiau susieti su nacionaliniu kontekstu ir galbūt turi mažiau galimybių būti naudojami tarpvalstybiniu mastu. Šiuo atžvilgiu skaičiavimas pagal pavadinimų skaičių ir sezonus gali teigiamai paveikti Europos kūrinių, turinčių realų tarpvalstybinio naudojimo potencialą, sklaidą. Žr. G. Fontaine, „TV fiction production in the European Union“, Europos audiovizualinė observatorija, Strasbūras, 2017.

(4)  C. Grece, „Films in VOD catalogues – Origin, Circulation and Age“ (2018 m. leidimas), Europos audiovizualinė observatorija, Strasbūras, 2018.

(5)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 1422) (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

(6)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs/docs/meg_guidelines.pdf.

(7)  Žr. visų pirma rekomendacijos 3 ir 6 straipsnius.

(8)  Žr., pavyzdžiui, statistinius duomenis „Main OTT SVOD groups in Europe by estimated number of subscribers“ (2018 m. gruodžio mėn.), paskelbtus Europos audiovizualinės observatorijos 2019 m. metraštyje (Strasbūras, 2018 m. gruodžio mėn.).

(9)  Žr. Peržiūrėtas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų (AŽP) direktyvos 16 ir 17 straipsnių taikymo stebėsenos gaires, dokumento Nr. CC AVMSD (2011) 2, p. 3.

(10)  A. Schneeberger, „The internationalisation of TV audience markets in Europe“, Europos audiovizualinė observatorija, Strasbūras, 2019, p. 16.

(11)  Tokioms rinkoms būdinga tai, kad labai didelę jų dalį užima vos keli kanalai (paprastai 80 % auditorijos atitenka 20 % pagrindinių kanalų), o daugelio kanalų auditorija yra maža (vidutiniškai 80 % Europos TV kanalų turi auditoriją, kurios dalis neviršija 2 %).

(12)  Jos gali įvertinti, ar atsižvelgiant į bendrą paslaugų teikėjo padėtį jis nėra vienas iš pagrindinių paslaugų teikėjų, kuriems toje šalyje atitenka 80 % auditorijos.

(13)  Apskaičiuota remiantis pirmiau nurodytomis Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties nuostatomis.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 7.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 223/17

---

Euro kursas (1)

2020 m. liepos 6 d.

(2020/C 223/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1325 |
| JPY | Japonijos jena | 121,78 |
| DKK | Danijos krona | 7,4516 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,90505 |
| SEK | Švedijos krona | 10,4848 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0642 |
| ISK | Islandijos krona | 157,20 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,6218 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,705 |
| HUF | Vengrijos forintas | 352,83 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4689 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8375 |
| TRY | Turkijos lira | 7,7743 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6230 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5333 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,7769 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7293 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5753 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 350,51 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 19,2761 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,9498 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5610 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 328,00 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8441 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,871 |
| RUB | Rusijos rublis | 81,3769 |
| THB | Tailando batas | 35,158 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,9745 |
| MXN | Meksikos pesas | 25,1207 |
| INR | Indijos rupija | 84,4535 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1325

JPY

Japonijos jena

121,78

DKK

Danijos krona

7,4516

GBP

Svaras sterlingas

0,90505

SEK

Švedijos krona

10,4848

CHF

Šveicarijos frankas

1,0642

ISK

Islandijos krona

157,20

NOK

Norvegijos krona

10,6218

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,705

HUF

Vengrijos forintas

352,83

PLN

Lenkijos zlotas

4,4689

RON

Rumunijos lėja

4,8375

TRY

Turkijos lira

7,7743

AUD

Australijos doleris

1,6230

CAD

Kanados doleris

1,5333

HKD

Honkongo doleris

8,7769

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7293

SGD

Singapūro doleris

1,5753

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 350,51

ZAR

Pietų Afrikos randas

19,2761

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,9498

HRK

Kroatijos kuna

7,5610

IDR

Indonezijos rupija

16 328,00

MYR

Malaizijos ringitas

4,8441

PHP

Filipinų pesas

55,871

RUB

Rusijos rublis

81,3769

THB

Tailando batas

35,158

BRL

Brazilijos realas

5,9745

MXN

Meksikos pesas

25,1207

INR

Indijos rupija

84,4535

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 7.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 223/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 223/18

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 223/05)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Permira Holdings Limited“ (toliau – „Permira“, Gernsis), |
| --- | --- |

—

„Permira Holdings Limited“ (toliau – „Permira“, Gernsis),

| — | „Warburg Pincus LLC“ (toliau – „Warburg Pincus“, JAV), |
| --- | --- |

—

„Warburg Pincus LLC“ (toliau – „Warburg Pincus“, JAV),

| — | „Tilney Group Limited“ (toliau – „Tilney“, Jungtinė Karalystė), kurią visapusiškai kontroliuoja „Permira Holdings Limited“ (toliau – „Permira“, Gernsis), ir |
| --- | --- |

—

„Tilney Group Limited“ (toliau – „Tilney“, Jungtinė Karalystė), kurią visapusiškai kontroliuoja „Permira Holdings Limited“ (toliau – „Permira“, Gernsis), ir

| — | „Smith & Williamson“ Holdings Limited (toliau – „Smith & Williamson“, Jungtinė Karalystė). |
| --- | --- |

—

„Smith & Williamson“ Holdings Limited (toliau – „Smith & Williamson“, Jungtinė Karalystė).

Įmonės „Permira“ ir „Warburg Pincus“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonių „Smith & Williamson“ ir „Tilney“ kontrolę. Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Permira“ yra privataus kapitalo įmonė, užsiimanti investicijų valdymo paslaugų teikimu investiciniams fondams, |
| --- | --- |

—

„Permira“ yra privataus kapitalo įmonė, užsiimanti investicijų valdymo paslaugų teikimu investiciniams fondams,

| — | „Warburg Pincus“ yra pasaulinė privataus kapitalo įmonė, kurios būstinė yra Niujorke. „Warburg Pincus“ portfeliui priklausančios įmonės veikia įvairiuose sektoriuose, įskaitant energetiką, finansines paslaugas, sveikatos priežiūrą, pramonines ir verslo paslaugas, technologijas, žiniasklaidą ir telekomunikacijas, |
| --- | --- |

—

„Warburg Pincus“ yra pasaulinė privataus kapitalo įmonė, kurios būstinė yra Niujorke. „Warburg Pincus“ portfeliui priklausančios įmonės veikia įvairiuose sektoriuose, įskaitant energetiką, finansines paslaugas, sveikatos priežiūrą, pramonines ir verslo paslaugas, technologijas, žiniasklaidą ir telekomunikacijas,

| — | „Tilney“ yra nepriklausoma turto valdymo įmonė, kurios būstinė yra Londone, turinti biurus visoje Jungtinėje Karalystėje. Jos pagrindinė veikla – finansinio planavimo, investicijų valdymo ir konsultavimo paslaugų teikimas privatiems klientams, |
| --- | --- |

—

„Tilney“ yra nepriklausoma turto valdymo įmonė, kurios būstinė yra Londone, turinti biurus visoje Jungtinėje Karalystėje. Jos pagrindinė veikla – finansinio planavimo, investicijų valdymo ir konsultavimo paslaugų teikimas privatiems klientams,

| — | „Smith & Williamson“ yra nepriklausoma finansinių ir profesinių paslaugų įmonė, kurios būstinė yra Londone, tačiau ji turi biurų visoje Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje. „Smith & Williamson“ siūlo asmenims ir įmonėms profesionalias, finansines ir investicijų valdymo paslaugas. |
| --- | --- |

—

„Smith & Williamson“ yra nepriklausoma finansinių ir profesinių paslaugų įmonė, kurios būstinė yra Londone, tačiau ji turi biurų visoje Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje. „Smith & Williamson“ siūlo asmenims ir įmonėms profesionalias, finansines ir investicijų valdymo paslaugas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Wiliamson

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas: +32 22964301

Pašto adresas:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 7.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 223/20

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 223/06)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„Casciotta d’Urbino“

ES Nr. PDO-IT-0005-AM01 – 2018 7 30

SKVN (X) SGN ()

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Consorzio di Tutela Casciotta d’Urbino DOP [SKVN sūrio „Casciotta d’Urbino“ apsaugos konsorciumas], Via Corbara, 81–61030 Colli Metauro (Pezaras ir Urbinas, Italija), tel. +39 0721879832, faks. +39 0721879807, el. paštas casciottadiurbino@.it.

SKVN sūrio „Casciotta d’Urbino“ apsaugos konsorciumą sudaro sūrių „Casciotta d’Urbino“ gamintojai. Jis turi teisę teikti pakeitimo paraišką pagal 2013 m. spalio 14 d. Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos nutarimo Nr. 12511 13 straipsnio 1 dalį.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☒ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☒

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☐ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☐

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita: pervadinami specifikacijos straipsniai ir įterpiami tam tikri straipsniai dėl nuorodos ir dėl kontrolės institucijos |
| --- | --- |

☒

Kita: pervadinami specifikacijos straipsniai ir įterpiami tam tikri straipsniai dėl nuorodos ir dėl kontrolės institucijos

4.   Pakeitimo (-ų) rūšis

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimai, kurie nėra laikytini nereikšmingais pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimai, kurie nėra laikytini nereikšmingais pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

SKVN „Casciotta d’Urbino“ buvo įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka.

Išsamią informaciją apie nagrinėjamą SKVN galima rasti 1993 m. rugpjūčio 4 d. Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės išteklių ministerijos nutarime, santraukoje ir penkių puslapių ataskaitoje.

Todėl šiuo pakeitimu visa šiuose skirtinguose dokumentuose pateikta informacija įtraukiama į produkto specifikaciją, ir taip specifikacija suderinama su reglamentu.

Produkto aprašymas

Pakeitimas susijęs su specifikacijos 2 straipsniu (1995 m. rugpjūčio 4 d. Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės išteklių ministerijos nutarimas), dabar– bendrojo dokumento 3.2 punktu.

| — | Turi būti padidinta viršutinė sūrio galvų aukščio riba. |
| --- | --- |

—

Turi būti padidinta viršutinė sūrio galvų aukščio riba.

Dabartinis tekstas yra toks:

„Sūrio aukštis – 5–7 cm“.

Jis turi būti pakeistas taip:

„Sūrio aukštis – 5–9 cm.“

Per daugelį metų atliktais patikrinimais nustatyta, kad sūrio aukštis gali būti didesnis nei šiuo metu specifikacijoje nurodytas 7 cm aukštis, o skersmens ir svorio reikalavimai išlieka tokie patys.

Šis matmuo turi būti ištaisytas, kad sūriai negalėtų būti laikomi neatitinkančiais reikalavimų tik dėl klaidos, padarytos rengiant produkto specifikaciją, iš esmės dėl to, kad turimi duomenys nevisiškai atspindėjo tikrąsias sūrio „Casciotta d’Urbino“ gamybos aplinkybes.

| — | Įterpiamas šis sakinys:

  „Sūrių paviršiui dengti gali būti naudojamos visos pagal taikomas taisykles leidžiamos medžiagos. Šis išorinis paviršius (žievė) nevalgomas.“ |
| --- | --- |

—

Įterpiamas šis sakinys:

„Sūrių paviršiui dengti gali būti naudojamos visos pagal taikomas taisykles leidžiamos medžiagos. Šis išorinis paviršius (žievė) nevalgomas.“

Nors ši praktika, kurią taiko kai kurie sūrių gamintojai, pagal dabartinę specifikaciją neuždrausta, patartina įtraukti šią aiškią nuorodą.

Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Geografinė vietovė buvo pakoreguota atsižvelgiant į administracinius pokyčius, nurodant, kad kai kurios savivaldybės priklauso Riminio provincijai. Specifikacijos 1 straipsnis (1995 m. rugpjūčio 4 d. Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės išteklių ministerijos nutarimas), santraukos f punktas, bendrojo dokumento 4 punktas.

Dabartinė formuluotė yra tokia:

„Sūris „Casciotta d’Urbino“ gaminamas ir brandinamas Pezaro ir Urbino provincijoje, kuri taip pat yra jo gamybai naudojamo pieno kilmės vietovė.“

Ji turi būti pakeista taip:

„Sūris „Casciotta d’Urbino“ gaminamas ir brandinamas Pezaro ir Urbino provincijoje, taip pat Riminio provincijos Novafeltrijos, Talamelo, Sant Agata Feltrijos, Kasteldelčio, Majolo, San Leo ir Penabilio savivaldybėse. Tai taip pat yra sūriui gaminti naudojamo pieno kilmės vietovė.“

Pati geografinė vietovė nepasikeitė, tačiau kai kurios savivaldybės, kurios įregistravus pavadinimą priklausė Pezaro ir Urbino provincijai, dabar priklauso Riminio provincijai.

Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Turi būti įtrauktas konkretus straipsnis dėl kilmės įrodymo, kurio šiuo metu nėra specifikacijoje.

Šis straipsnis išdėstytas taip:

„4 straipsnis

Kilmės įrodymas

Kiekvienas gamybos procesas prižiūrimas, o pradiniai ir galutiniai proceso produktai registruojami. Taip užtikrinamas produkto atsekamumas, kurio pasiekiama, be kita ko, į kontrolės institucijos tvarkomus registrus įtraukiant ūkininkus, sūrio gamintojus, brandinimo patalpas, pjaustytojus ir pakuotojus ir užtikrinant, kad visi pagaminti kiekiai būtų nedelsiant deklaruojami. Kontrolės institucija gali tikrinti visus įregistruotus fizinius ir juridinius asmenis pagal specifikacijos sąlygas ir atitinkamą stebėjimo planą.“

Įtraukus informaciją apie kilmės įrodymą produkto specifikacija bus suderinta su Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

Gamybos metodas

Gamybos metodas

| — | Produkto specifikacijos 2 straipsnio pirma pastraipa buvo iš dalies pakeista išbraukiant:






  — | sūrio apibūdinimą „pusiau virtas sūris“, |
| --- | --- | --- |

—

Produkto specifikacijos 2 straipsnio pirma pastraipa buvo iš dalies pakeista išbraukiant:

—

sūrio apibūdinimą „pusiau virtas sūris“,

| — | žodžius „iš dviejų dienos melžimų“. |
| --- | --- |

—

žodžius „iš dviejų dienos melžimų“.

Dabartinė formuluotė

„Produktas „Casciotta d’Urbino“ yra pusiau virtas sūris, pagamintas iš 70–80 % nenugriebto avių pieno ir 20–30 % nenugriebto dviejų dienos melžimų karvių pieno, gaunamo iš 3 straipsnyje nurodytos vietovės.“

pakeičiama taip:

„Sūriui „Casciotta d’Urbino“ pagaminti naudojama 70–80 % nenugriebto avių pieno ir 20–30 % nenugriebto karvių pieno, gaunamo iš 3 straipsnyje nurodytos vietovės.“

Žodžiai „pusiau virtas“ išbraukiami dėl to, kad sūris „Casciotta d’Urbino“ neatitinka plačiausiai naudojamų klasifikacijų apibrėžties „pusiau virtas sūris“ (it. formaggio a pasta semicotta) reikalavimų. Daugelį metų dėl šios apibrėžties kildavo tam tikrų problemų kontrolės etape. Todėl išbraukus šį terminą ištaisomas dabartinės specifikacijos netikslumas, o produkto specifiškumo ar savybių apibūdinimas nekeičiamas.

formaggio a pasta semicotta

Išbraukiant nuorodą į du dienos melžimus atspindimas poreikis numatyti galimybę naudoti robotines melžimo sistemas.

Kaip parodė daugelį metų atliekami tyrimai, siekiant užtikrinti, kad sūris atitiktų produkto specifikacijoje nustatytas savybes, pakanka patikrinti, ar jis atitinka riebalų ir kazeino kiekio santykio reikalavimą. Techniniu ar moksliniu požiūriais, naudojant robotines melžimo sistemas pieno savybės nesikeičia, o gyvūnų gerovės standartai – gerinami.

| — | Į specifikaciją turi būti įtraukta informacija apie gyvulių veisles ir mitybą, kuri iki šiol buvo pateikta tik sūrio „Casciotta d’Urbino“ apsaugos konsorciumo turimuose dokumentuose. |
| --- | --- |

—

Į specifikaciją turi būti įtraukta informacija apie gyvulių veisles ir mitybą, kuri iki šiol buvo pateikta tik sūrio „Casciotta d’Urbino“ apsaugos konsorciumo turimuose dokumentuose.

Byloje, naudotoje pavadinimui „Casciotta d’Urbino“ registruoti, nurodytas veislių sąrašas turi būti laikomas reprezentatyviu, o ne išsamiu registravimo metu ūkyje esančių avių veislių sąrašu.

Prie registracijos paraiškos pridedamuose dokumentuose, įtrauktuose į Komisijos bylas, neminimos galvijų veislės, tačiau nurodomos šios avių veislės: „Sarda“, „Sopravvissana“, „Gentile di Puglia“, „Vissana“, „Merino“.

Visapusiškesniuose ir išsamesniuose gamintojų asociacijos dokumentuose pateikiama informacija apie šias veisles:

avių veisles „Sarda“, „Sopravvissana“, „Gentile di Puglia“, „Merino“, „Comisana“, „Massese“, „Vissana“, „Cornella Bianca“, „Fabrianese“, „Pinzirita“ ir šių veislių mišrūnus;

galvijų veisles „Frisona Italiana“, „Bruna Italiana“, „Pezzata Rossa Italiana“, „Jersey“ ir šių veislių mišrūnus.

Todėl siūlomas specifikacijos tekstas papildytas išsamiu avių ir galvijų veislių, kurių pienas naudojamas sūriui „Casciotta d’Urbino“ gaminti, sąrašu.

Taip pat siūloma įtraukti šias avių veisles: „Delle Langhe“, „Lacaune“ ir „Assaf“.

Minėtų veislių įtraukimas taip pat grindžiamas jų prisitaikymu prie pusiau stacionarių tvartų. Iš tiesų, jau apie dešimt metų ūkiai patiria dažnus ir žalingus vilkų puolimus, kurie net ir dienos metu slampinėja vietovėje versdami ūkininkus trumpinti ganymo laikotarpius ir prireikus pirmenybę teikti veislių, kurios geriau prisitaikiusios prie laikymo tvarte, avims.

Įterpiamas šis naujas tekstas:

„Avių veislės: „Sarda“, „Sopravvissana“, „Gentile di Puglia“, „Merino“, „Comisana“, „Massese“, „Vissana“, „Cornella Bianca“, „Fabrianese“, „Delle Langhe“, „Lacaune“, „Assaf“, „Pinzirita“ ir šių veislių mišrūnai.

Karvės pienas turi būti gaunamas iš veislių „Frisona Italiana“, „Bruna Italiana“, „Pezzata Rossa Italiana“, „Jersey“ galvijų ir šių veislių mišrūnų.

Dėl gyvūnų pašaro tekste pažymima, kad:

Gyvuliai gali būti laikomi tvartuose arba ganyklose.

Bent 50 % pagrindinio pieninių galvijų raciono, sudaryto iš žaliųjų arba džiovintų pašarų bei koncentruotų arba nekoncentruotų pašarų, turi būti pagaminta 3 straipsnyje nurodytoje kilmės vietovėje; reikalavimas taikomas ir pieningoms, ir užtrūkusioms karvėms, taip pat telyčioms, kurių amžius didesnis nei 7 mėnesiai. Bent 75 % kasdienio žaliųjų pašarų raciono sausųjų medžiagų turi sudaryti pašarai, pagaminti 3 straipsnyje nurodytoje pieno gaminimo vietovėje. Leidžiama naudoti tokius žaliuosius pašarus: šviežius žaliuosius pašarus, gautus iš nuolatinių ar sėjomainos būdu auginamų ganyklų, pašarinius augalus, laukuose išdžiovinus pašarinius augalus gautą šieną, grūdinių kultūrų šiaudus, silosą, smulkintą žolę ir apvytintą šieną. Leidžiama naudoti tokius pašarus: grūdus ir jų produktus, trintus kukurūzus, pusiau aliejingus augalus ir jų produktus, šakniagumbius ir šaknis, sausuosius pašarus, cukraus pramonės produktus, pvz., melasą ir (arba) jos produktus (naudojamus tik kaip papildomos technologinės medžiagos ir skonio stiprikliai, kurių kasdienio raciono sausosios medžiagos dalis neviršija 2,5 %). Taip pat leidžiama naudoti: džiovintus ankštinius ir saldžiųjų ceratonijų sėklas bei jų produktus, riebalus, mineralines druskas ir vitaminus, kuriuos galima naudoti remiantis teisės aktais, mikroelementus, aminorūgštis, aromatines medžiagas, antioksidantus, kuriuos galima naudoti remiantis teisės aktais (tačiau tai turi būti tik natūralūs ar natūralioms medžiagoms identiški antioksidantai ir aromatinės medžiagos). Taip pat maisto priedų premiksuose leidžiama naudoti neaktyvias alaus mieles.

Pagrindinį avių racioną sudaro žalieji arba konservuoti pašarai, koncentruoti ir (arba) nekoncentruoti pašarai, kurių mažiausiai 50 % turi būti pagaminta 3 straipsnyje nurodytoje kilmės vietovėje. Bent 75 % kasdienio žaliųjų pašarų raciono sausųjų medžiagų turi sudaryti pašarai, pagaminti 3 straipsnyje nurodytoje pieno gaminimo vietovėje.

Abiejų rūšių gyvūnams skirti žalieji pašarai gaminami ne vien tik geografinėje vietovėje, nes dėl ūkininkavimo veiklos laipsniško nutraukimo ir geografinių bei klimato sąlygų nei dabar, nei ateityje negalima tikėtis patenkinti visus ūkių pašarų poreikius šioje vietovėje pagamintais pašarais. Kadangi šioje vietovėje nėra galimybės jų pakeisti kitais aukščiausios kokybės žaliaisiais pašarais, būtina leisti naudoti ne šioje vietovėje pagamintus žaliuosius pašarus, koncentratus ir pašarų papildus. Šių produktų skaidymo ir tirpumo greitis yra didelis (pašarų, kurių dalelių dydis mažesnis nei 0,8 cm), jie teikia energiją (kuri daugiausia susideda iš angliavandenių atsargų, pvz., krakmolo) ir lengvai prieinamus baltymus mikrobiomai. Kadangi pašarai atlieka tik fiziologinę funkciją, padedančią palaikyti šią mikrobiomą, jie neturi įtakos pieno ir sūrio „Casciotta d’Urbino“ savybėms. Didelės energinės vertės racionas, kurio pagrindą sudaro žalieji pašarai, kuriuose ne mažiau kaip 75 % kasdienio raciono sausųjų medžiagų pagaminta toje vietovėje, turi įtakos žaliavos ir galutinio produkto cheminėms ir juslinėms savybėms. Taigi tai yra esminis žaliavos, galutinio produkto ir teritorijos ryšys.“

Šiuo pakeitimu atsižvelgiama į poreikį suderinti produkto specifikaciją su Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

| — | Šis pakeitimas susijęs su dabartinės produkto specifikacijos 2 straipsnio a dalimi: |
| --- | --- |

—

Šis pakeitimas susijęs su dabartinės produkto specifikacijos 2 straipsnio a dalimi:

Šiame straipsnyje dabar nurodoma, kad pienas gali būti žalias arba pasterizuotas. Jame taip pat nustatyta galimybė naudoti raugo kultūras. Taip pat performuluotas sakinys, kuriame aprašomas etapas po varškės nukošimo.

Dabartinė formuluotė yra tokia:

„Avių ir karvių pienas krekinamas apie 35 °C temperatūroje, naudojant skystą ir (arba) miltelių pavidalo šliužo fermentą. Sūriai turi būti rankiniu būdu suspausti į tinkamas formas, taikant būdingą metodą.“

Ji turi būti pakeista taip:

„Žalias arba pasterizuotas avių ir karvių pienas krekinamas apie 35 °C temperatūroje, naudojant skystą ir (arba) miltelių pavidalo šliužo fermentą. Taip pat galima naudoti raugo kultūras. Varškė turi būti dedama į tinkamas formas, kad būtų galima nuvarvinti išrūgas.“

Dabartinėje specifikacijoje nepateikiama jokių nuorodų į tai, ar pienas turi būti žalias, ar termiškai apdorotas, todėl tikslinga patikslinti (be kita ko, kad būtų užtikrinta tinkama kontrolė), kad gali būti naudojamas tiek žalias, tiek termiškai apdorotas pienas. Iš tikrųjų taip visada buvo daroma gaminant sūrį „Casciotta d’Urbino“.

Pastaraisiais metais apskritai pagerinus mikrobiologines pieno savybes jame labai sumažėjo bakterijų, todėl kai kuriais atvejais koaguliacijos ir brandinimo etapuose kyla problemų. Siekiant išspręsti šias galimas problemas, specifikacijoje dabar numatyta galimybė naudoti pieno raugo kultūras.

| — | Iš dalies pakeista 2 straipsnio b dalis. |
| --- | --- |

—

Iš dalies pakeista 2 straipsnio b dalis.

Dabartinė formuluotė yra tokia:

„Sūrių gamintojai gali sūrius sūdyti sausai arba alternatyviai sūdyti užpildami sūrymu ir sausai. Sūris, priklausomai nuo jo dydžio, turi būti paliekamas bręsti 20–30 dienų 10–14 °C temperatūroje esant 80–90 % drėgniui.“

Ji turi būti pakeista taip:

„Sūdymas. Sūrių gamintojai gali sūrius sūdyti sausai arba užpildami sūrymu. Sūris, priklausomai nuo jo dydžio, turi būti paliekamas bręsti 15–30 dienų 8–14 °C temperatūroje esant 80–90 % drėgniui.“

Performuluotas sūdymo metodų aprašymas, trumpiausias brandinimo laikas sumažintas nuo 20 iki 15 dienų, o žemiausia brandinimo temperatūra sumažinta nuo 10 °C iki 8 °C.

Kai gamintojai specifikacijoje vartojo žodį „alternatyviai“, jie siekė, kad šios dvi galimybės būtų „alternatyvios“, t. y. kad sūrių gamintojai galėtų rinktis iš šių dviejų galimybių. Todėl buvo nuspręsta supaprastinti šio gamybos etapo aprašymą, kad būtų išvengta klaidingo aiškinimo.

Per daugelį metų sūrio gamintojų perimtos pažangios technologijos, įskaitant gamybos pritaikymą prie ES sveikatos ir higienos srities teisės aktų reikalavimų, pagerino gamybos procesą, todėl sūrio „Casciotta d’Urbino“ produkto specifikacijoje nustatytus standartus galima pasiekti produktą brandinant trumpiau.

Brandinimo temperatūros sumažinimas buvo būtinas, nes pastaraisiais metais sūrio „Casciotta d’Urbino“ brandinimo vietose naudojant tikslesnius termometrus paaiškėjo, kad būtina peržiūrėti šį parametrą, siekiant išvengti nuoroda „Casciotta d’Urbino“ žymimo produkto neatitikties.

Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Specifikacijoje taip pat turi būti konkretus straipsnis apie ryšį su vietove, kuris iki šiol buvo tik santraukoje. Todėl santraukos d ir f punktuose pateikta informacija turi būti įtraukta į specifikaciją kaip 6 straipsnis „Ryšys su geografine vietove“. Taip pat įtraukta ES reglamente nustatyta tam tikra informacija.

Įterpiamas šis naujas straipsnis:

„6 straipsnis

Ryšys su vietove

Geografinis ryšys atsiranda dėl konkrečių vietos dirvožemio ir klimato sąlygų, taip pat dėl ūkininkavimo veiklos, kuri daugiausia vykdoma naudojant vietos ganyklas. Racionaliai naudojant labai nualintas ganyklas arba ganyklas, kurias galima nualinti, užkertamas kelias per dideliam naudojimui ir gerinamos ganyklų savybės, nes užtikrinama geresnė žemės ūkio, miškininkystės ir ganyklų teritorijų pusiausvyra. Svarbus veiksnys yra augalų auginimo ekstensyvinimas, kuris ne tik padeda užtikrinti žemės ūkio ir miškininkystės paskirties žemės išlaikymą, bet ir lemia jos augalų sudėtį, kuri suteikia pienui, taigi ir sūriui būdingą kvapą ir skonį. Tarp svarbių žmogiškųjų veiksnių paminėtina tai, kad sūris buvo žinomas nuo seno, ir tai, kaip jis paplito nustatytoje vietovėje.

Konkrečiai kalbant, avys ir galvijai buvo auginami jau nuo XVI a. pradžios, nes tam buvo palanki Montefeltro ir Roverės kunigaikščių vykdoma politika siekiant riboti sezoninio gyvūnų pervarymo į naujas ganyklas praktiką jų žemėse.

Daug Renesanso epochos šaltinių liudija, kad nustatytoje vietovėje sūris buvo žinomas nuo seno.

Produkto savitumas susijęs su jo dydžiu, svoriu ir šono aukščiu, o šie parametrai yra glaudžiai susiję su Urbanijos regionui būdingų degto molio ir keramikos formų su uždaru, išgaubtu dugnu ir maža išrūgų nuvarvinimo anga naudojimu.

Kita tikrai išskirtinė ypatybė yra sūriui gaminti naudojamo pieno mišinio sudėtis (70 % avių pieno ir 30 % karvių pieno).

Dėl gamybos praktikos, šimtmečių senumo tradicijų ir klimato bei aplinkos sąlygų šiam produktui būdingos savitos juslinės ir komercinės savybės. Sūriui „Casciotta d’Urbino“ būdinga plona žievė, kuri po brandinimo paprastai įgauna šiaudų spalvą. Prapjauto sūrio minkštimas yra balkšvos šiaudų spalvos, minkštos ir trapios tekstūros, minkštime paprastai būna nedaug retai išsidėsčiusių skylučių (vadinamų „buchini“, kurios susidaro dėl natūraliai išsiskyrusių dujų). Kadangi sūris „Casciotta d’Urbino“ nebrandinamas, jis išlaiko šviežiam pienui būdingą skonį, kuris ypač juntamas šviežiame ir kvapniame sūrio aromate. „Casciotta d’Urbino“ yra saldaus, sodraus ir maloniai rūgštaus skonio, būdingo avių ir karvių pienui.“

Ženklinimas

Ženklinimas

Straipsnio, susijusio su tuo, kaip produktas turi būti ženklinimas ir parduodamas, taikymo sritis turi būti išplėsta (dabartinės specifikacijos 3 straipsnis, siūlomos specifikacijos 8 straipsnis). SKVN logotipo specifikacijos, kurios iki šiol buvo aprašytos priede, dabar taip pat turi būti įtrauktos į produkto specifikaciją.

Dabartinė formuluotė yra tokia:

„Kai sūris pateikiamas vartoti paženklintas kilmės vietos nuoroda „Casciotta d’Urbino“, jis turi būti paženklintas A priede (neatsiejama šio nutarimo dalis) nurodytu logotipu, taip užtikrinant, kad jis atitinka visus atitinkamus teisinius reikalavimus.“

Ji pakeičiama taip:

„SKVN sūriai „Casciotta d’Urbino“ pateikiami vartoti sveiki arba supjaustyti porcijomis.

Ant vienos iš dviejų parduodamo produkto plokščių pusių turi būti pritvirtinta etiketė su informacija.

Be produkto logotipo, ES simbolio ir konkrečios formuluotės (pagal ES taisykles) ir teisės aktais reikalaujamos informacijos, šioje etiketėje aiškiomis ir įskaitomomis raidėmis taip pat turi būti nurodyta:

| — | „Casciotta d’Urbino“; šio užrašo negalima versti, po jo rašomas akronimas (DOP) (arba SKVN) arba visas išverstas tekstas „Denominazione di Origine Protetta“ (saugoma kilmės vietos nuoroda), |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino“; šio užrašo negalima versti, po jo rašomas akronimas (DOP) (arba SKVN) arba visas išverstas tekstas „Denominazione di Origine Protetta“ (saugoma kilmės vietos nuoroda),

| — | sūrio gamintojo, brandinimo patalpų ir pakuotojo pavadinimas, įmonės pavadinimas ir adresas. |
| --- | --- |

—

sūrio gamintojo, brandinimo patalpų ir pakuotojo pavadinimas, įmonės pavadinimas ir adresas.

Produktas gali būti parduodamas vakuuminėje pakuotėje, nepjaustytas arba supjaustytas porcijomis.

Galima nurodyti pavadinimus, prekybinius pavadinimus ar prekės ženklus, jei jie nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina vartotojo. Taip pat galima naudoti kitas teisingas ir patikrinamas nuorodas, kurios yra leidžiamos pagal galiojančius teisės aktus, jeigu jos neprieštarauja produkto specifikacijos tikslams ir turiniui.

Logotipą sudaro paprastas sūrio galvos, iš kurios išpjautas ketvirtadalio dydžio gabalas, atvaizdas. Sūris nudažytas dviem šiaudų geltonumo atspalviais (Pantone 102 ir Pantone 100), o jo kraštai paryškinami mėlyna spalva (Pantone Reflex Blue).

Pantone

Pantone

Pantone Reflex Blue

Sūrio galvos apačioje matyti išsikišęs raudonas (Pantone 032) „kregždės uodega“ užsibaigiantis kaspinėlis.

Pantone

Logotipo viršuje puslankiu išdėstyti žodžiai „Casciotta d’Urbino“ (užrašyti Pantone Reflex Blue spalvos pastorinto šrifto „Futura“ raidėmis).

Pantone Reflex Blue

Logotipas gali būti pritaikytas įvairioms paskirtims.“

Image 1

Taip straipsnis patobulinamas įtraukiant informaciją, dėl kurios jis tampa išsamesnis ir lengviau suprantamas vartotojams.

Kita

Kita

| — | Turi būti įtrauktas konkretus straipsnis dėl produkto pavadinimo, kurio šiuo metu nėra specifikacijoje. |
| --- | --- |

—

Turi būti įtrauktas konkretus straipsnis dėl produkto pavadinimo, kurio šiuo metu nėra specifikacijoje.

Šis straipsnis išdėstytas taip:

„1 straipsnis

Saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN) „Casciotta d’Urbino“ gali būti naudojama ženklinti tik tiems sūriams, kurie atitinka šioje produkto specifikacijoje nustatytas sąlygas ir reikalavimus.“

| — | Turi būti įtrauktas konkretus straipsnis dėl kontrolės institucijos, kurio šiuo metu nėra specifikacijoje. |
| --- | --- |

—

Turi būti įtrauktas konkretus straipsnis dėl kontrolės institucijos, kurio šiuo metu nėra specifikacijoje.

Šis naujas straipsnis išdėstytas taip:

„7 straipsnis

Patikrinimai

Patikrinimai

Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 kontrolės institucija tikrina, ar produktas atitinka specifikacijos reikalavimus.

Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 kontrolės institucija tikrina, ar produktas atitinka specifikacijos reikalavimus.

Patikrinimą, ar produktas atitinka specifikacijos reikalavimus, atlieka Markės maisto produktų ir žemės ūkio paslaugų teikimo agentūros (ASSAM) Viešosios kontrolės tarnyba (APC) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ankona, Italia), tel. +39 0718081, faks. +39 07185979, el. paštas direzione@assam.marche.it).“

Patikrinimą, ar produktas atitinka specifikacijos reikalavimus, atlieka Markės maisto produktų ir žemės ūkio paslaugų teikimo agentūros (ASSAM) Viešosios kontrolės tarnyba (APC) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ankona, Italia), tel. +39 0718081, faks. +39 07185979, el. paštas direzione@assam.marche.it).“

Šiuo pakeitimu atsižvelgiama į poreikį suderinti produkto specifikaciją su Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

| — | Specifikacijos straipsniai pervadinti ir įtraukti tam tikri straipsniai dėl kontrolės institucijos, todėl dabar specifikacijos struktūra yra tokia: |
| --- | --- |

—

Specifikacijos straipsniai pervadinti ir įtraukti tam tikri straipsniai dėl kontrolės institucijos, todėl dabar specifikacijos struktūra yra tokia:

1 straipsnis „Pavadinimas“, 2 straipsnis „Produkto savybės“, 3 straipsnis „Gamybos vietovė“, 4 straipsnis „Kilmės įrodymas“, 5 straipsnis „Gamybos būdas“, 6 straipsnis „Ryšys su geografine vietove“, 7 straipsnis „Patikrinimai“, 8 straipsnis „Pakavimas ir ženklinimas“.

Šiuo pakeitimu suteikiama galimybė į specifikaciją įtraukti visą reglamente reikalaujamą informaciją, kad ji būtų suprantamesnė.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Casciotta d’Urbino“

„Casciotta d’Urbino“

ES Nr. PDO-IT-0005-AM01 – 2018 7 30

ES Nr. PDO-IT-0005-AM01 – 2018 7 30

SKVN (X) SGN ()

SKVN (X) SGN ()

1.   [SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

[SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

„Casciotta d’Urbino“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Pateikiamo vartoti SKVN sūrio „Casciotta d’Urbino“ savybės:

forma – neaukštas cilindro formos sūris suapvalintais šonais;

matmenys – skersmuo – 12–16 cm, aukštis – 5–9 cm;

svoris, priklausomai nuo dydžio – 800–1 200 g;

išorės požymiai – plona, apie 1 mm storio žievė, kuri brandinimo proceso pabaigoje įgauna šiaudų spalvą;

minkštimas – minkštos ir trapios vidinės konsistencijos su nedaug retai išsidėsčiusių skylučių, prapjauto sūrio minkštimas – balkšvos šiaudų spalvos;

skonis – švelnus, būdingas pagal savitus sūrių gamybos būdus pagamintiems sūriams;

riebalų kiekis sausojoje medžiagoje – ne mažesnis kaip 45 %. Tai yra valgyti skirtas sūris.

Sūrių paviršiui dengti gali būti naudojamos visos pagal taikomas taisykles leidžiamos medžiagos. Šis išorinis paviršius (žievė) nevalgomas.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Sūriui „Casciotta d’Urbino“ pagaminti naudojama 70–80 % nenugriebto avių pieno ir 20–30 % nenugriebto karvių pieno.

Leidžiamos šios avių veislės: „Sarda“, „Sopravvissana“, „Gentile di Puglia“, „Merino“, „Comisana“, „Massese“, „Vissana“, „Cornella Bianca“, „Fabrianese“, „Delle Langhe“, „Lacaune“, „Assaf“, „Pinzirita“ ir šių veislių mišrūnai.

Karvės pienas turi būti gaunamas iš veislių „Frisona Italiana“, „Bruna Italiana“, „Pezzata Rossa Italiana“, „Jersey“ galvijų ir šių veislių mišrūnų.

Gyvuliai gali būti laikomi tvartuose arba ganyklose.

Bent 50 % pagrindinio pieninių galvijų raciono, sudaryto iš žaliųjų arba džiovintų pašarų bei koncentruotų arba nekoncentruotų pašarų, turi būti pagaminta 4 punkte nurodytoje kilmės vietovėje; reikalavimas taikomas ir pieningoms, ir užtrūkusioms karvėms, taip pat telyčioms, kurių amžius didesnis nei 7 mėnesiai. Bent 75 % kasdienio žaliųjų pašarų raciono sausųjų medžiagų turi sudaryti pašarai, pagaminti 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje. Leidžiama naudoti tokius žaliuosius pašarus: šviežius žaliuosius pašarus, gautus iš nuolatinių ar sėjomainos būdu auginamų ganyklų, pašarinius augalus, laukuose išdžiovinus pašarinius augalus gautą šieną, grūdinių kultūrų šiaudus, silosą, smulkintą žolę ir apvytintą šieną. Leidžiama naudoti tokius pašarus: grūdus ir jų produktus, trintus kukurūzus, pusiau aliejingus augalus ir jų produktus, šakniagumbius ir šaknis, sausuosius pašarus, cukraus pramonės produktus, pvz., melasą ir (arba) jos produktus (naudojamus tik kaip papildomos technologinės medžiagos ir skonio stiprikliai, kurių kasdienio raciono sausosios medžiagos dalis neviršija 2,5 %). Taip pat leidžiama naudoti: džiovintus ankštinius ir saldžiųjų ceratonijų sėklas bei jų produktus, riebalus, mineralines druskas ir vitaminus, kuriuos galima naudoti remiantis teisės aktais, mikroelementus, aminorūgštis, aromatines medžiagas, antioksidantus, kuriuos galima naudoti remiantis teisės aktais (tačiau tai turi būti tik natūralūs ar natūralioms medžiagoms identiški antioksidantai ir aromatinės medžiagos). Taip pat maisto priedų premiksuose leidžiama naudoti neaktyvias alaus mieles.

Bent 50 % pagrindinio avių raciono žaliųjų arba konservuotų pašarų, koncentruotų ir (arba) nekoncentruotų pašarų turi būti pagaminta nustatytoje geografinėje vietovėje. Bent 75 % kasdienio žaliųjų pašarų raciono sausųjų medžiagų turi sudaryti pašarai, pagaminti 4 punkte nurodytoje pieno gaminimo vietovėje.

Abiejų rūšių gyvūnams skirti žalieji pašarai gaminami ne vien tik geografinėje vietovėje, nes dėl ūkininkavimo veiklos laipsniško nutraukimo ir geografinių bei klimato sąlygų nei dabar, nei ateityje negalima tikėtis patenkinti visus ūkių pašarų poreikius šioje vietovėje pagamintais pašarais. Kadangi šioje vietovėje nėra galimybės jų pakeisti kitais aukščiausios kokybės žaliaisiais pašarais, būtina leisti naudoti ne šioje vietovėje pagamintus žaliuosius pašarus, koncentratus ir pašarų papildus. Šių produktų skaidymo ir tirpumo greitis yra didelis (pašarų, kurių dalelių dydis mažesnis nei 0,8 cm), jie teikia energiją (kuri daugiausia susideda iš angliavandenių atsargų, pvz., krakmolo) ir lengvai prieinamus baltymus mikrobiomai. Kadangi pašarai atlieka tik fiziologinę funkciją, padedančią palaikyti šią mikrobiomą, jie neturi įtakos pieno ir sūrio „Casciotta d’Urbino“ savybėms. Didelės energinės vertės racionas, kurio pagrindą sudaro žalieji pašarai, kuriuose ne mažiau kaip 75 % kasdienio raciono sausųjų medžiagų pagaminta toje vietovėje, turi įtakos žaliavos ir galutinio produkto cheminėms ir juslinėms savybėms. Taigi tai yra esminis žaliavos, galutinio produkto ir teritorijos ryšys.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi gamybos proceso etapai (galvijų auginimas, melžimas, sūrių gamyba ir brandinimas) turi vykti nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

SKVN „Casciotta d’Urbino“ sūriai pateikiami vartoti sveiki arba supjaustyti porcijomis. Produktas gali būti parduodamas vakuuminėje pakuotėje, nepjaustytas arba supjaustytas porcijomis.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Ant vienos iš dviejų parduodamo produkto plokščių pusių turi būti pritvirtinta etiketė su informacija.

Be produkto logotipo, ES simbolio ir konkrečios formuluotės (pagal ES taisykles) ir teisės aktais reikalaujamos informacijos, šioje etiketėje aiškiomis ir įskaitomomis raidėmis taip pat turi būti nurodyta:

| — | „Casciotta d’Urbino“; šio užrašo negalima versti, po jo rašomas akronimas (DOP) (arba SKVN) arba visas išverstas tekstas „Denominazione di Origine Protetta“ (saugoma kilmės vietos nuoroda), |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino“; šio užrašo negalima versti, po jo rašomas akronimas (DOP) (arba SKVN) arba visas išverstas tekstas „Denominazione di Origine Protetta“ (saugoma kilmės vietos nuoroda),

| — | sūrio gamintojo, brandinimo patalpų ir pakuotojo pavadinimas, įmonės pavadinimas ir adresas. |
| --- | --- |

—

sūrio gamintojo, brandinimo patalpų ir pakuotojo pavadinimas, įmonės pavadinimas ir adresas.

Galima nurodyti pavadinimus, prekybinius pavadinimus ar prekės ženklus, jei jie nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina vartotojo. Taip pat galima naudoti kitas teisingas ir patikrinamas nuorodas, kurios yra leidžiamos pagal galiojančius teisės aktus, jeigu jos neprieštarauja šios produkto specifikacijos tikslams ir turiniui.

Logotipą sudaro paprastas sūrio galvos, iš kurios išpjautas ketvirtadalio dydžio gabalas, atvaizdas. Sūris nudažytas dviem šiaudų geltonumo atspalviais (Pantone 102 ir Pantone 100), o jo kraštai paryškinami mėlyna spalva (Pantone Reflex Blue).

Pantone

Pantone

Pantone Reflex Blue

Sūrio galvos apačioje matyti išsikišęs raudonas (Pantone 032) „kregždės uodega“ užsibaigiantis kaspinėlis.

Pantone

Logotipo viršuje puslankiu išdėstyti žodžiai „Casciotta d’Urbino“ (užrašyti Pantone Reflex Blue spalvos pastorinto šrifto „Futura“ raidėmis).

Pantone Reflex Blue

Logotipas gali būti pritaikytas įvairioms paskirtims.

Image 2

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Sūris „Casciotta d’Urbino“ gaminamas ir brandinamas Pezaro ir Urbino provincijoje, taip pat Riminio provincijos Novafeltrijos, Talamelo, Sant Agata Feltrijos, Kasteldelčio, Majolo, San Leo ir Penabilio savivaldybėse. Tai taip pat yra sūriui gaminti naudojamo pieno kilmės vietovė.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Geografinis ryšys atsiranda dėl konkrečių vietos dirvožemio ir klimato sąlygų, taip pat dėl ūkininkavimo veiklos, kuri daugiausia vykdoma naudojant vietos ganyklas. Racionaliai naudojant labai nualintas ganyklas arba ganyklas, kurias galima nualinti, užkertamas kelias per dideliam naudojimui ir gerinamos ganyklų savybės, nes užtikrinama geresnė žemės ūkio, miškininkystės ir ganyklų teritorijų pusiausvyra. Svarbus veiksnys yra augalų auginimo ekstensyvinimas, kuris ne tik padeda užtikrinti žemės ūkio ir miškininkystės paskirties žemės išlaikymą, bet ir lemia jos augalų sudėtį, taip suteikiant pienui, taigi ir sūriui būdingą kvapą ir skonį. Tarp svarbių žmogiškųjų veiksnių paminėtina tai, kad sūris buvo žinomas nuo seno, ir tai, kaip jis paplito nustatytoje vietovėje.

Konkrečiai kalbant, avys ir galvijai buvo auginami jau nuo XVI a. pradžios, nes tam buvo palanki Montefeltro ir Roverės kunigaikščių vykdoma politika siekiant riboti sezoninio gyvūnų pervarymo į naujas ganyklas praktiką jų žemėse.

Daug Renesanso epochos šaltinių liudija, kad nustatytoje vietovėje sūris buvo žinomas nuo seno.

Produkto savitumas susijęs su jo dydžiu, svoriu ir šono aukščiu, o šie parametrai yra glaudžiai susiję su Urbanijos regionui būdingų degto molio ir keramikos formų su uždaru, išgaubtu dugnu ir maža išrūgų nuvarvinimo anga naudojimu.

Kita tikrai išskirtinė ypatybė yra sūriui gaminti naudojamo pieno mišinio sudėtis (70 % avių pieno ir 30 % karvių pieno).

Dėl gamybos praktikos, šimtmečių senumo tradicijų ir klimato bei aplinkos sąlygų šiam produktui būdingos savitos juslinės ir komercinės savybės. Sūriui „Casciotta d’Urbino“ būdinga plona žievė, kuri po brandinimo paprastai įgauna šiaudų spalvą. Prapjauto sūrio minkštimas yra balkšvos šiaudų spalvos, minkštos ir trapios tekstūros, minkštime paprastai būna nedaug retai išsidėsčiusių skylučių (vadinamų „buchini“, kurios susidaro dėl natūraliai išsiskyrusių dujų). Kadangi sūris „Casciotta d’Urbino“ nebrandinamas, jis išlaiko šviežiam pienui būdingą skonį, kuris ypač juntamas šviežiame ir kvapniame sūrio aromate. „Casciotta d’Urbino“ yra saldaus, sodraus ir maloniai rūgštaus skonio, būdingo avių ir karvių pienui.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti adresu http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità“, paskui ekrano kairėje – „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi produktai) ir galiausiai – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos produktų specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 7.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 223/31

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 223/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„Peperone di Senise“

ES Nr. PGI-IT-1532-AM01–2019 9 5

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Consorzio di tutela del „Peperone di Senise“ IGP

Contrada Mercato CO Casa Comunale, Snc

85038 Senise Pz

ITALIA

info@peperonediseniseigp.it

Asociacija „Consorzio di tutela del Peperone di Senise IGP“ turi teisę teikti pakeitimo paraišką pagal 2013 m. spalio 14 d. Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministro sprendimo Nr. 12511 13 straipsnio 1 dalį.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☒ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☒

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☐ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☐

Geografinė vietovė

| ☐ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☐

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☐ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☐

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☐ | Kita [patikslinti] |
| --- | --- |

☐

Kita [patikslinti]

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimai

Produkto pavadinimas

Siūloma pavadinimą „Peperone di Senise“ pakeisti į „Peperoni di Senise“.

1996 m. kovo 25 d. santraukos 3 punkte siūlomas įregistruoti pavadinimas „Peperone di Senise“, o ne „Peperoni di Senise“, kuris toliau nurodytas minėtos santraukos f dalyje ir visoje šios nuorodos specifikacijoje, kurią Italija 1996 m. pateikė vykstant Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatytai registracijos procedūrai.

Šiuo pakeitimu siekiama suderinti abu dokumentus ir išvengti painiavos dėl pavadinimo, kuriuo reikėtų vadinti aptariamą produktą.

Produkto aprašymas

Produkto specifikacijos 6 straipsnis

| 1. | Visų trijų tipų paprikų, t. y. smailėjančios, bukos ar kabliuko formos, savybės: „parduoti tinkamų paprikų spalva:






  — | žalia, |
| --- | --- | --- |

1.

—

žalia,

| — | purpurinė raudona;“ |
| --- | --- |

—

purpurinė raudona;“

iš dalies keičiamos taip:

„parduoti tinkamų paprikų spalva: nuo žalios iki purpurinės raudonos“.

Šiuo pakeitimu siekiama atsižvelgti į tai, kad produktui nokstant jo spalva palaipsniui keičiasi nuo žalios iki raudonos.

| 2. | Tekstas:
  „Džiovintas produktas pateikiamas taip:






  — | sukabintas 1,5–2,0 m ilgio girliandos ar vėrinio forma, vaisiai (kuriems būdingos tokios pat morfologinės savybės kaip ir šviežiam produktui) išdėliojami spirale taip, kad sudarytų 120° kampą su kitu vaisiumi; vandens kiekis vaisiuose neviršija 10–12 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos“ |
| --- | --- | --- |

2.

„Džiovintas produktas pateikiamas taip:

—

sukabintas 1,5–2,0 m ilgio girliandos ar vėrinio forma, vaisiai (kuriems būdingos tokios pat morfologinės savybės kaip ir šviežiam produktui) išdėliojami spirale taip, kad sudarytų 120° kampą su kitu vaisiumi; vandens kiekis vaisiuose neviršija 10–12 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos“

iš dalies keičiamas taip:

„Džiovintas produktas pateikiamas taip:

sukabintas iki 2,0 m ilgio girliandos ar vėrinio forma, vaisiai (kuriems būdingos tokios pat morfologinės savybės kaip ir šviežiam produktui) išdėliojami spirale taip, kad sudarytų kampą su kitu vaisiumi; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos“.

Šis pakeitimas reikalingas todėl, kad, siekiant patenkinti konkrečius rinkos poreikius, tą patį produktą norima parduoti trumpesnio (mažiau nei 1,5 m) nei iš pradžių nustatytas ilgio girliandos ir vėrinio forma.

Vandens kiekį padidinti reikėjo todėl, kad specifikacijoje draudžiama taikyti pagreitinto džiovinimo metodą, tačiau tam tikrais metų laikotarpiais klimato sąlygos neleidžia palaikyti 12 % drėgmės lygio, todėl produkto negalima sertifikuoti, nors jis ir gautas laikantis specifikacijos reikalavimų.

| 3. | Įtraukiamas toks leidžiamas parduoti džiovinto produkto tipas:
  „pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais, iš kurių išimtas žiedkotis ir sėklytės; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos“.
  Šiuo pakeitimu suteikiama galimybė „Peperoni di Senise“ parduoti pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais be žiedkočio ir sėklyčių. Taip siekiama patenkinti vartotojų, kurie pageidauja ne tik vėrinio ar girliandos forma surišto, bet ir atskirais vienetais supakuoto produkto, poreikius. |
| --- | --- |

3.

„pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais, iš kurių išimtas žiedkotis ir sėklytės; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos“.

Šiuo pakeitimu suteikiama galimybė „Peperoni di Senise“ parduoti pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais be žiedkočio ir sėklyčių. Taip siekiama patenkinti vartotojų, kurie pageidauja ne tik vėrinio ar girliandos forma surišto, bet ir atskirais vienetais supakuoto produkto, poreikius.

| 4. | Tekstas:
  „labai smulkiais milteliais, gaunamais sugrūdant džiovintas paprikas, kurios prieš tai kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai“
  keičiamas taip:
  „smulkinta forma, gaunama smulkinant džiovintas paprikas, kurios prieš tai gali būti kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai“.
  Siekiant patenkinti konkrečius rinkos poreikius, sakinys pakeistas taip, kad būtų suteikta galimybė gaminti stambiau smulkintas „Peperoni di Senise“ paprikas nei šiuo metu nustatyti paprikų milteliai. |
| --- | --- |

4.

„labai smulkiais milteliais, gaunamais sugrūdant džiovintas paprikas, kurios prieš tai kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai“

keičiamas taip:

„smulkinta forma, gaunama smulkinant džiovintas paprikas, kurios prieš tai gali būti kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai“.

Siekiant patenkinti konkrečius rinkos poreikius, sakinys pakeistas taip, kad būtų suteikta galimybė gaminti stambiau smulkintas „Peperoni di Senise“ paprikas nei šiuo metu nustatyti paprikų milteliai.

Santraukos 3 straipsnio b dalis

| 5. | Tekstas:
  „Šis itin atsparus augalas puikiai prisitaikė prie Italijos, ypač jos pietinės dalies, dirvožemio ir klimato sąlygų, nors vandens kiekis yra ribojantis veiksnys“
  perkeliamas į bendrojo dokumento 5 punktą. |
| --- | --- |

5.

„Šis itin atsparus augalas puikiai prisitaikė prie Italijos, ypač jos pietinės dalies, dirvožemio ir klimato sąlygų, nors vandens kiekis yra ribojantis veiksnys“

perkeliamas į bendrojo dokumento 5 punktą.

| 6. | Tekstas:
  „„Peperone di Senise“ vaisiui būdingas plonas minkštimo sluoksnis ir mažas vandens kiekis apyvaisyje, todėl vaisiai greitai natūraliai džiūsta taikant džiovinimo tiesioginiuose saulės spinduliuose metodą“
  iš dalies keičiamas taip:
  „„Peperoni di Senise“ būdingas plonas minkštimo sluoksnis ir mažas vandens kiekis apyvaisyje, todėl vaisiai greitai natūraliai džiūsta taikant džiovinimo netiesioginiuose saulės spinduliuose arba vėdinamose patalpose metodą.“
  Patikslinama, kad „paprikos vaisius“ reiškia „Peperoni di Senise“. Be to, bendrasis dokumentas suderinamas atsižvelgiant į tai, kad iš dalies pakeistas specifikacijos dalies „Gamybos metodas“ 4 straipsnio 4 punktas. Nekeičiant produkto natūralaus džiovinimo metodo, šiuo pakeitimu siekiama išvengti, kad produktui, kurio minkštimo sluoksnis yra labai plonas ir gležnas, nepakenktų tiesioginiai saulės spinduliai. |
| --- | --- |

6.

„„Peperone di Senise“ vaisiui būdingas plonas minkštimo sluoksnis ir mažas vandens kiekis apyvaisyje, todėl vaisiai greitai natūraliai džiūsta taikant džiovinimo tiesioginiuose saulės spinduliuose metodą“

iš dalies keičiamas taip:

„„Peperoni di Senise“ būdingas plonas minkštimo sluoksnis ir mažas vandens kiekis apyvaisyje, todėl vaisiai greitai natūraliai džiūsta taikant džiovinimo netiesioginiuose saulės spinduliuose arba vėdinamose patalpose metodą.“

Patikslinama, kad „paprikos vaisius“ reiškia „Peperoni di Senise“. Be to, bendrasis dokumentas suderinamas atsižvelgiant į tai, kad iš dalies pakeistas specifikacijos dalies „Gamybos metodas“ 4 straipsnio 4 punktas. Nekeičiant produkto natūralaus džiovinimo metodo, šiuo pakeitimu siekiama išvengti, kad produktui, kurio minkštimo sluoksnis yra labai plonas ir gležnas, nepakenktų tiesioginiai saulės spinduliai.

| 7. | Tekstas:
  „Perdirbtas produktas pateikiamas girliandos forma, t. y. kaip saulėje džiovintų vaisių vėrinys, arba labai smulkiais milteliais, kurie gaunami grūdant džiovintus vaisius“
  iš dalies keičiamas taip:
  „Perdirbtas produktas pateikiamas taip:






  — | sukabintas iki 2,0 m ilgio girliandos ar vėrinio forma, vaisiai (kuriems būdingos tokios pat morfologinės savybės kaip ir šviežiam produktui) išdėliojami spirale taip, kad sudarytų kampą su kitu vaisiumi; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos, |
| --- | --- | --- |

7.

„Perdirbtas produktas pateikiamas girliandos forma, t. y. kaip saulėje džiovintų vaisių vėrinys, arba labai smulkiais milteliais, kurie gaunami grūdant džiovintus vaisius“

iš dalies keičiamas taip:

„Perdirbtas produktas pateikiamas taip:

—

sukabintas iki 2,0 m ilgio girliandos ar vėrinio forma, vaisiai (kuriems būdingos tokios pat morfologinės savybės kaip ir šviežiam produktui) išdėliojami spirale taip, kad sudarytų kampą su kitu vaisiumi; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos,

| — | pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais, iš kurių išimtas žiedkotis ir sėklytės; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos, |
| --- | --- |

—

pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais, iš kurių išimtas žiedkotis ir sėklytės; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos,

| — | smulkinta forma, gaunama smulkinant džiovintas paprikas, kurios prieš tai kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai.“ |
| --- | --- |

—

smulkinta forma, gaunama smulkinant džiovintas paprikas, kurios prieš tai kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai.“

Atsižvelgiant į specifikacijos 6 straipsnio paskutinės pastraipos pakeitimą, reikia priderinti bendrąjį dokumentą.

Gamybos būdas

4 straipsnis

8.   Toliau nurodytas tekstas apie sėjos ir persodinimo laikotarpius:

„Sėja

Laikotarpis: nuo vasario mėn. trečio dešimtadienio iki kovo mėn. antro dešimtadienio.

Persodinimas

Laikotarpis: nuo gegužės mėn. antro dešimtadienio iki birželio mėn. pirmo dešimtadienio“

iš dalies keičiamas taip:

„Sėja

Laikotarpis: vasario–kovo mėn.

Persodinimas

Laikotarpis: gegužės–birželio mėn.“

Sėjos ir persodinimo laikotarpių pakeitimą lėmė pastaraisiais metais fiksuojama klimato kaita. Vis dėlto šis pakeitimas neturi jokio poveikio juslinėms produkto savybėms.

9.   Tekstas apie persodinimo metodą:

| „– | į mediniu sodinimo įrankiu padarytas duobutes“ |
| --- | --- |

„–

į mediniu sodinimo įrankiu padarytas duobutes“

iš dalies keičiamas taip:

| „– | į mediniu sodinimo įrankiu ar atitinkamu persodinimo įrankiu padarytas duobutes“. |
| --- | --- |

„–

į mediniu sodinimo įrankiu ar atitinkamu persodinimo įrankiu padarytas duobutes“.

Įtraukiama galimybė naudoti naujus persodinimo metodus, kurie leidžia gauti tokios pat kokybės produktą, bet gerokai sumažina rankų darbo nulemtas klaidas ir nepakenkia produkto kokybei.

10.   Nuostatos dėl sėjos:

| „— | paprastomis eilėmis: paliekant 25–30 cm atstumą tarp sėklų ir 70–80 cm atstumą tarp eilių, |
| --- | --- |

„—

paprastomis eilėmis: paliekant 25–30 cm atstumą tarp sėklų ir 70–80 cm atstumą tarp eilių,

| — | dvigubomis eilėmis: paliekant 35 cm atstumą tarp sėklų, 35 cm atstumą tarp abiejų eilių ir 120 cm atstumą tarp dvigubų eilių, |
| --- | --- |

—

dvigubomis eilėmis: paliekant 35 cm atstumą tarp sėklų, 35 cm atstumą tarp abiejų eilių ir 120 cm atstumą tarp dvigubų eilių,

| — | stačiakampėse talpyklose („rasole“): paliekant 35 cm atstumą tarp sėklų ir 40 cm atstumą tarp eilių“ |
| --- | --- |

—

stačiakampėse talpyklose („rasole“): paliekant 35 cm atstumą tarp sėklų ir 40 cm atstumą tarp eilių“

iš dalies keičiamos taip:

„Sėjama paprastomis eilėmis, dvigubomis eilėmis arba į stačiakampes talpyklas („rasole“) naudojant mulčią arba ne. Mažiausias tankumas yra 30 000 sodinių/ha, didžiausias –57 000 sodinių/ha.“

Išbraukiami sodinimo atstumai, nes dėl jų sodinimo veiksmai augintojams tapo pernelyg varžantys ir varginantys; sodinimo atstumai pakeisti atitinkamu privalomu sodinimo planu, kuriame nustatytas sodinių tankumas nekenkia produkto savybėms. Be to, siekiant geriau kontroliuoti piktžoles, naujame tekste numatyta galimybė naudoti mulčią.

11.   Tekstas apie derliaus ėmimo laikotarpį:

„Derliaus ėmimo laikotarpis: nuo rugpjūčio mėn. pirmo dešimtadienio iki tol, kol vaisiai įgauna būdingą purpurinę raudoną spalvą“

iš dalies keičiamas taip:

„Derliaus ėmimo laikotarpis: nuo tada, kai vaisiai tampa tinkami parduoti, kaip nurodyta 6 straipsnyje, iki tol, kol augalas nustoja duoti vaisių.“

Nuoroda į rugpjūčio mėn. pirmą dešimtadienį, kaip į derliaus ėmimo laikotarpio pradžią, išbraukiama ir pakeičiama nuoroda į tinkamumą parduoti. Šis pakeitimas susijęs su klimato kaita, darančia įtaką augalo vaisių mezgimo ir derliaus ėmimo laikotarpiui.

12.   Dalies „Gamybos būdas“ tekstas:

„Derlius nuimamas, kai vaisiai visiškai sunoksta“

iš dalies keičiamas taip:

„Džiovinti skirto produkto derlius pradedamas imti tuomet, kai vaisiai iš žalių pradeda tapti raudoni, ir imamas tol, kol vaisiai visiškai sunoksta (tampa purpurinės raudonos spalvos).“

Siekiant, kad vaisiai laikymo laikotarpiu pernelyg nepernoktų, prašoma paankstinti derliaus ėmimo pradžią. NET ir nuėmus derlių vaisiai iš tiesų toliau noksta tol, kol pasiekia raudoną spalvą, kuri reiškia, kad vaisiai visiškai sunoko.

13.   Dalies „Gamybos būdas“ tekstas:

„Vaisiai turi būti išdėliojami ant medžiaginio audeklo ar tinklų ir bent 2–3 dienas laikomi tamsiose, sausose ir gerai vėdinamose patalpose“

iš dalies keičiamas taip:

„Vaisiai gali būti laikomi dėžėse, į kurias jie buvo skinami, arba išdėliojami ant tinklų ir bent 2–3 dienas laikomi tamsiose, sausose ir gerai vėdinamose patalpose.“

Medžiaginio audeklo naudojimas vaisiams laikyti išbraukiamas ir pakeičiamas dėžėmis, į kurias vaisiai buvo skinami, nes jos labiau atitinka higienos ir sanitarijos kriterijus.

14.   Dalies „Gamybos būdas“ tekstas:

„Žiedkočiai plona virvele vienas su kitu turi būti sujungti taip, kad vaisiai suformuotų spiralę ir vienas su kitu sudarytų maždaug 120° kampą, siekiant gauti būdingą vėrinio ar girliandos formą“

iš dalies keičiamas taip:

„Paprikos gali būti džiovinamos taip:

| 1. | plona virvele sujungiant žiedkočius taip, kad būtų suformuota būdinga vėrinio ar girliandos forma, kurioje vaisiai išdėstyti spirale ir kiekvienas vaisius sudaro kampą su kitu vaisiumi, |
| --- | --- |

1.

plona virvele sujungiant žiedkočius taip, kad būtų suformuota būdinga vėrinio ar girliandos forma, kurioje vaisiai išdėstyti spirale ir kiekvienas vaisius sudaro kampą su kitu vaisiumi,

| 2. | išdėliotos tiesiai ant pinučių.“ |
| --- | --- |

2.

išdėliotos tiesiai ant pinučių.“

Gamybos būdas iš dalies keičiamas išbraukiant „maždaug 120 laipsnių“ kampo kriterijų, kuris taikomas išdėstant vaisius spirale, tačiau kurį veiklos vykdytojams dažnai yra sudėtinga patikrinti. Naujame tekste įtraukiama galimybė atskiras paprikas džiovinti ant pinučių. Ši galimybė palengvina tolesnius džiovinto produkto gamybos veiksmus.

15.   Dalies „Gamybos būdas“ tekstas:

„Paprikų girliandos saulėje laikomos tol, kol vandens vaisiuose lieka 10–12 % Tuomet jos ir vėl laikomos gerai vėdinamose patalpose“

iš dalies keičiamas taip:

„Paprikų girliandos arba atskiri nepjaustyti vaisiai paliekami netiesioginiuose saulės spinduliuose arba padedami gerai vėdinamose ir džiovinimui tinkamose patalpose.“

Nuostata dėl džiovinimo paliekant tiesioginiuose saulės spinduliuose tol, kol vandens vaisiuose liks 10–12 %, pakeičiama nuostata, kad vaisiai gali būti džiovinami arba netiesioginiuose saulės spinduliuose, arba gerai vėdinamose patalpose. Šiuo pakeitimu siekiama išvengti tiesioginės saulės šviesos pakenkimo produktui, nes jo minkštimo sluoksnis yra labai plonas ir gležnas.

Nustatytą vandens kiekį išbraukti reikėjo todėl, kad tam tikrais metų laikotarpiais klimato sąlygos neleidžia išlaikyti mažesnio nei 12 % drėgnio lygio. Juslinės produkto savybės išlieka nepakitusios.

16.   Dalies „Gamybos būdas“ tekstas:

| „— | Siekiant pašalinti likusią drėgmę ir palengvinti sugrūdimą, po džiovinimo etapo paprikos turi būti apdorojamos krosnyje. |
| --- | --- |

„—

Siekiant pašalinti likusią drėgmę ir palengvinti sugrūdimą, po džiovinimo etapo paprikos turi būti apdorojamos krosnyje.

| — | Po to jos sugrūdamos į miltelius“ |
| --- | --- |

—

Po to jos sugrūdamos į miltelius“

iš dalies keičiamas taip:

„Smulkinti skirtos paprikos po džiovinimo etapo gali būti apdorojamos krosnyje, kad būtų pašalinta likusi drėgmė.“

Pagal naują formuluotę apdorojimas krosnyje yra nebūtinas ir reikalingas tik tuo atveju, jei produkte vis dar yra per daug drėgmės. Be to, nuoroda į paprikų sugrūdimą į miltelius pakeičiama terminu „smulkinti“, kuris techniškai yra tikslesnis norint aprašyti su produktu atliekamą veiksmą.

5 straipsnis

17.   Tekstas:

„Saugomos geografinės nuorodos „Peperoni di Senise“ paprikas leidžiama auginti tik taikant tokius agronominius metodus, kurie produktui suteikia būdingas išskirtines savybes“

perkeliamas į 4 straipsnį.

18.   Tekstas:

„Regioninės kontrolės įstaigos ir asociacija „Consorzio di tutela del Peperone di Senise IGP“, įsteigta skatinimo komiteto iniciatyva, privalo tikrinti ir vertinti:

| — | 6 straipsnyje nustatytas morfologines vaisių savybes, |
| --- | --- |

—

6 straipsnyje nustatytas morfologines vaisių savybes,

| — | žiedkočio sausosios medžiagos kiekį, kuris turi būti 13–15 %. |
| --- | --- |

—

žiedkočio sausosios medžiagos kiekį, kuris turi būti 13–15 %.

Be kita ko, asociacija privalo:

| — | tikrinti, kaip ūkiuose taikoma specifikacija; |
| --- | --- |

—

tikrinti, kaip ūkiuose taikoma specifikacija;

| — | „Peperoni di Senise“ augintojams teikti paslaugas ir pagalbą, kurių reikia siekiant laikytis šios specifikacijos reikalavimų, |
| --- | --- |

—

„Peperoni di Senise“ augintojams teikti paslaugas ir pagalbą, kurių reikia siekiant laikytis šios specifikacijos reikalavimų,

| — | pildyti augintojų registrą ir kaupti duomenis bei informaciją apie „Peperoni di Senise“, |
| --- | --- |

—

pildyti augintojų registrą ir kaupti duomenis bei informaciją apie „Peperoni di Senise“,

| — | skatinti ir valdyti prekės ženklą, taip pat saugomos produkcijos reglamentavimo ir programavimo planus, taip siekiant išsaugoti ekonominę bei komercinę vertę ir kokybės lygį, |
| --- | --- |

—

skatinti ir valdyti prekės ženklą, taip pat saugomos produkcijos reglamentavimo ir programavimo planus, taip siekiant išsaugoti ekonominę bei komercinę vertę ir kokybės lygį,

| — | vykdyti stebėsenos veiklą, įskaitant bendradarbiavimą su valdžios institucijomis ir viešosiomis įstaigomis, siekiant užkirsti kelią ar sustabdyti galimą klastojimą, pažeidimus ir neteisėtus veiksmus, kurie gali pakenkti „Peperoni di Senise““ |
| --- | --- |

—

vykdyti stebėsenos veiklą, įskaitant bendradarbiavimą su valdžios institucijomis ir viešosiomis įstaigomis, siekiant užkirsti kelią ar sustabdyti galimą klastojimą, pažeidimus ir neteisėtus veiksmus, kurie gali pakenkti „Peperoni di Senise““

keičiamas taip:

„Visi gamybos proceso etapai kontroliuojami kiekviename etape registruojant atvežamus ir išvežamus produktus. Ši kontrolė, taip pat šiuo tikslu nustatyti ir kontrolės įstaigos tvarkomi registrai, kuriuose registruojami kadastriniai sklypai, kuriuose auginamas produktas, augintojai ir pakavimo įmonės, leidžia užtikrinti produkto atsekamumą. Atsižvelgdama į specifikacijos nuostatas ir atitinkamą kontrolės programą, kontrolės įstaiga tikrina visus aptariamuose registruose registruotus fizinius ir juridinius asmenis.“

Nuoroda į regioninių kontrolės įstaigų ir asociacijos vykdomą veiklą išbraukiama, nes pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnio nuostatas jos pateikti nereikalaujama. Dėl šio pakeitimo ankstesnis tekstas pertvarkomas ir pakeičiamas pastraipa, kuri atitinka reglamento 7 straipsnio d punkto ir 37 straipsnio nuostatas. Taigi naujas specifikacijos tekstas atitinka galiojančių teisės aktų nuostatas.

Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Į specifikaciją įtraukiama santraukos f dalyje nurodyta informacija, kuria remiantis „Peperoni di Senise“ produktas registruotas Europos Sąjungos SKVN ir SGN registre. Ši informacija taip pat įtraukiama į bendrojo dokumento, kuris pridedamas prie šios pakeitimo paraiškos, 5 punktą.

Pridedamas toks straipsnis:

„Peperoni di Senise“ būdingas savybes lėmė išskirtinės auginimo vietovės dirvožemio ir aplinkos sąlygos. Šios paprikos gerokai skiriasi nuo kitų tokios pat rūšies produktų, be to, joms būdingas geras kainos ir kokybės, kurią visų pirma rodo labai plonas vaisiaus minkštimo sluoksnis ir gerai prisitvirtinęs žiedkotis, santykis.

„Peperoni di Senise“ auginimo vietovėje daržovės auginamos nuo neatmenamų laikų, tai yra nuo seno drėkinama vieta, kuriai būdingos dirvožemio ir klimato sąlygos ypač tinka specifiniams paprikų poreikiams.

Senizės komunos vietovė, be abejonės, yra viena iš tų vietų, kuriose paprikos pradėtos auginti jau labai seniai. Čia jos prisitaikė prie dirvožemio ir aplinkos sąlygų, tačiau išsaugojo tam tikras pirmines savybes, kurios buvo būdingos pirmiesiems į vietovę atvežtiems augalams.

„Peperoni di Senise“ visų pirma būdingas plonas minkštimo sluoksnis, dėl kurio produktą lengviau džiovinti auginimo vietovei būdingais natūraliais metodais, o sudžiovinti vaisiai puikiai tinka smulkinti. Kita svarbi savybė yra ta, kad žiedkotis net po džiovinimo etapo neatsiskiria nuo vaisiaus, todėl paprikas galima surišti ir suformuoti būdingą vėrinio formą.

Pakavimas

Pakavimas

7 straipsnis

19.   Dabartinis tekstas:

„„Peperoni di Senise“ paprikos parduodamos taip:

šviežias produktas: medinėse 12–15 kg talpos dėžėse;

džiovintas produktas: 1,5–2,0 m ilgio girliandomis (vėriniais);

perdirbtas produktas: neskaidraus stiklo 500 g ir 1 000 g talpos taroje arba laminuoto popieriaus 50 g ir 100 g talpos dėžutėse su permatomu dangteliu“

keičiamas taip:

„„Peperoni di Senise“ paprikos parduodamos taip:

šviežias produktas: galiojančias teisės nuostatas atitinkančiose maistui skirtose pakuotėse;

džiovintas produktas:

| — | ne ilgesnėmis kaip 2 m ilgio girliandomis (vėriniais), |
| --- | --- |

—

ne ilgesnėmis kaip 2 m ilgio girliandomis (vėriniais),

| — | pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais be žiedkočio ir sėklyčių, supakuotais į galiojančias teisės nuostatas atitinkančias maistui skirtas pakuotes; |
| --- | --- |

—

pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais be žiedkočio ir sėklyčių, supakuotais į galiojančias teisės nuostatas atitinkančias maistui skirtas pakuotes;

perdirbtas produktas: smulkintas ir supakuotas į galiojančias teisės nuostatas atitinkančias maistui skirtas pakuotes.“

Siekiant pakavimo įmonėms suteikti galimybę patenkinti įvairius rinkos poreikius, šiuo pakeitimu įtraukiamos naujos nuostatos dėl šviežio, džiovinto ir smulkinto produkto pakavimo.

Naujosiose nuostatose dėl džiovinto produkto taip pat atsižvelgiama į specifikacijos 6 straipsnio, susijusio su paprikų girliandų ar vėrinių ilgiu, pakeitimą ir į tai, kad įtrauktas naujas produkto pateikimo tipas, t. y. atskirais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais be žiedkočio ir sėklyčių.

Šis pakeitimas taip pat taikomas bendrojo dokumento 3.5 punktui.

Ženklinimas

Ženklinimas

9 straipsnis

1.   Įtraukiamas šis sakinys, jau pateiktas santraukoje, kuria remiantis registruota nuoroda:

„Vartoti pateikiamas produktas turi būti ženklinamas nuoroda „Peperoni di Senise“ ir logotipu.“

2.   Logotipas

Atsižvelgiant į naujus rinkos reikalavimus, nuspręsta pakeisti logotipo vaizdą ir padaryti jį originalesnį.

Logotipas:

Image 3

Į specifikaciją įtraukiamas pirmiau pateikto logotipo aprašymas ir techniniai atvaizdavimo reikalavimai.

20 ir 21 pakeitimai taip pat taikomi bendrojo dokumento 3.6 punktui.

8 straipsnis

3.   Aiškiau pateikiama nuoroda į instituciją, atsakingą už specifikacijos reikalavimų laikymosi tikrinimą. Tekstas:

„Šios specifikacijos reikalavimų laikymosi stebėseną atlieka Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerija. Ji „Peperone di Senise“ gamybos ir prekybos kontrolės tikslais gali kreiptis į gamintojų grupės tarnybas, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 10 straipsnyje“

keičiamas taip:

„Atitikties produkto specifikacijai patikrinimas atliekamas pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 37 straipsnio nuostatas. Už patikrinimą atsakinga kontrolės įstaiga: Agroqualità S.p.A. Viale Cesare Pavese, 305 I, 00144 Roma, Italy, tel. +39 0654228675, faks. +39 0654228692, el. paštas agroqualita@agroqualita.it“

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Peperoni di Senise“

„Peperoni di Senise“

ES Nr. PGI-IT-1532-AM01–2019 9 5

ES Nr. PGI-IT-1532-AM01–2019 9 5

SKVN ( ) SGN (X)

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

Pavadinimas (-ai)

„Peperoni di Senise“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.6 klasė. Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Nuoroda „Peperoni di Senise“ žymimas produktas gaunamas iš bulvinių šeimos Capsicum annuum rūšies augalo, kilusio iš Amerikos.

Capsicum annuum

Senizėje auginamos vietinio ekotipo, o ne oficialiai pripažintos veislės paprikos..

„Peperoni di Senise“ būdingas plonas minkštimo sluoksnis ir mažas vandens kiekis apyvaisyje, todėl vaisiai greitai natūraliai džiūsta taikant džiovinimo netiesioginiuose saulės spinduliuose arba vėdinamose patalpose metodą.

„Peperoni di Senise“ paprikos vartoti pateikiamos šviežios arba kaip perdirbtas produktas.

Šviežias produktas gali būti: smailėjančios, bukos ar kabliuko formos.

Perdirbtas produktas pateikiamas taip:

| — | sukabintas iki 2,0 m ilgio girliandos ar vėrinio forma, vaisiai (kuriems būdingos tokios pat morfologinės savybės kaip ir šviežiam produktui) išdėliojami spirale taip, kad sudarytų kampą su kitu vaisiumi; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos, |
| --- | --- |

—

sukabintas iki 2,0 m ilgio girliandos ar vėrinio forma, vaisiai (kuriems būdingos tokios pat morfologinės savybės kaip ir šviežiam produktui) išdėliojami spirale taip, kad sudarytų kampą su kitu vaisiumi; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos,

| — | pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais, iš kurių išimtas žiedkotis ir sėklytės; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos, |
| --- | --- |

—

pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais, iš kurių išimtas žiedkotis ir sėklytės; vandens kiekis vaisiuose neviršija 18 %, vaisiai yra vyno raudonos spalvos,

| — | smulkinta forma, gaunama smulkinant džiovintas paprikas, kurios prieš tai gali būti kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai. |
| --- | --- |

—

smulkinta forma, gaunama smulkinant džiovintas paprikas, kurios prieš tai gali būti kaitinamos krosnyje, kad būtų pašalinti drėgmės likučiai.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

„Peperoni di Senise“ auginimo ir perdirbimo etapai atliekami geografinėje auginimo vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Peperoni di Senise“ paprikos parduodamos taip:

šviežias produktas: galiojančias teisės nuostatas atitinkančiose maistui skirtose pakuotėse;

džiovintas produktas:

| — | ne ilgesnėmis kaip 2 m ilgio girliandomis (vėriniais); |
| --- | --- |

—

ne ilgesnėmis kaip 2 m ilgio girliandomis (vėriniais);

| — | pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais be žiedkočio ir sėklyčių, supakuotais į galiojančias teisės nuostatas atitinkančias maistui skirtas pakuotes; |
| --- | --- |

—

pavieniais nepjaustytais vaisiais arba vaisiais be žiedkočio ir sėklyčių, supakuotais į galiojančias teisės nuostatas atitinkančias maistui skirtas pakuotes;

| — | perdirbtas produktas: smulkintas ir supakuotas į galiojančias teisės nuostatas atitinkančias maistui skirtas pakuotes. |
| --- | --- |

—

perdirbtas produktas: smulkintas ir supakuotas į galiojančias teisės nuostatas atitinkančias maistui skirtas pakuotes.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Vartoti pateikiamas produktas turi būti ženklinamas nuoroda „Peperoni di Senise“ ir logotipu.

Logotipas:

Image 4

Papildomas nuorodas į pavardes, įmonių pavadinimus ar ūkių valdas leidžiama naudoti tik tuo atveju, jeigu produktas atitinka specifikacijos reikalavimus ir jeigu tos nuorodos neklaidina vartotojų.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinės nuorodos auginimo vietovė apima šių komunų teritorijas: Senise, Francavilla S.S., Chiaromonte, Valsinni, Colobraro, Tursi, Noepoli, S. Giorgio Lucano, Sant’Arcangelo, Roccanova, Montalbano Jonico, Craco.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

„Peperoni di Senise“ būdingas savybes lėmė išskirtinės auginimo vietovės dirvožemio ir aplinkos sąlygos. Šios paprikos gerokai skiriasi nuo kitų tokios pat rūšies produktų, be to, joms būdingas geras kainos ir kokybės, kurią visų pirma rodo labai plonas vaisiaus minkštimo sluoksnis ir gerai prisitvirtinęs žiedkotis, santykis.

„Peperoni di Senise“ auginimo vietovėje daržovės auginamos nuo neatmenamų laikų, tai yra nuo seno drėkinama vieta, kuriai būdingos dirvožemio ir klimato sąlygos ypač tinka specifiniams paprikų poreikiams.

Senizės komunos vietovė, be abejonės, yra viena iš tų vietų, kuriose paprikos pradėtos auginti jau labai seniai. Čia jos prisitaikė prie dirvožemio ir aplinkos sąlygų, tačiau išsaugojo tam tikras pirmines savybes, kurios buvo būdingos pirmiesiems į vietovę atvežtiems augalams.

„Peperoni di Senise“ visų pirma būdingas plonas minkštimo sluoksnis, dėl kurio produktą lengviau džiovinti auginimo vietovei būdingais natūraliais metodais, o sudžiovinti vaisiai puikiai tinka smulkinti. Kita svarbi savybė yra ta, kad žiedkotis net po džiovinimo etapo neatsiskiria nuo vaisiaus, todėl paprikas galima surišti ir suformuoti būdingą vėrinio formą.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Be to, jį galima peržiūrėti

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spustelėjus nuorodą „Qualità“ (kokybė), paskui ekrano kairėje – „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi produktai), galiausiai – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos produktų specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---