# Jurnalul Oficial C 232/14 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 232 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6314 iulie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 232

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6314 iulie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 551-a sesiune plenară (la distanță) a CESE, 5.5.2020-7.5.2020 |
| 2020/C 232/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Provocările demografice din UE în contextul inegalităților economice și de dezvoltare (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției croate) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată (aviz exploratoriu solicitat de Președinția croată) | 8 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 551-a sesiune plenară (la distanță) a CESE, 5.5.2020-7.5.2020

2020/C 232/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Provocările demografice din UE în contextul inegalităților economice și de dezvoltare (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției croate)

1

2020/C 232/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată (aviz exploratoriu solicitat de Președinția croată)

8

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 551-a sesiune plenară (la distanță) a CESE, 5.5.2020-7.5.2020 |
| 2020/C 232/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre [COM(2020) 70 final] | 18 |
| 2020/C 232/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și din Fondul european de garantare agricolă (FEGA) în anul 2021, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 229/2013 și (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2021 și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013 și (UE) nr. 1307/2013 în ceea ce privește resursele aferente și aplicarea regulamentelor respective în anul 2021 [COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)] | 29 |
| 2020/C 232/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 [COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)] | 36 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 551-a sesiune plenară (la distanță) a CESE, 5.5.2020-7.5.2020

2020/C 232/03

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre [COM(2020) 70 final]

[COM(2020) 70 final]

18

2020/C 232/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și din Fondul european de garantare agricolă (FEGA) în anul 2021, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 229/2013 și (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2021 și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013 și (UE) nr. 1307/2013 în ceea ce privește resursele aferente și aplicarea regulamentelor respective în anul 2021 [COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

29

2020/C 232/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 [COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

36

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 551-a sesiune plenară (la distanță) a CESE, 5.5.2020-7.5.2020

| 14.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 232/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Provocările demografice din UE în contextul inegalităților economice și de dezvoltare”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției croate)

(2020/C 232/01)

| Raportor: | domnul Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Adam ROGALEWSKI |

Raportor:

domnul Stéphane BUFFETAUT

Coraportor:

domnul Adam ROGALEWSKI

| Solicitarea Președinției croate a Consiliului | Scrisoarea din 10.9.2019 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 3.3.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 7.5.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 551 – Sesiune plenară la distanță |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 249/0/12 |

Solicitarea Președinției croate a Consiliului

Scrisoarea din 10.9.2019

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

3.3.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

7.5.2020

Sesiunea plenară nr.

551 – Sesiune plenară la distanță

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

249/0/12

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Prezentul aviz a fost elaborat înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19. CESE recunoaște însă că criza provocată de COVID-19 va avea implicații importante pentru viitoarele politici ale UE care abordează provocările demografice și inegalitățile tot mai mari dintre statele membre. În acest sens, Comitetul îndeamnă UE să pregătească politici relevante, susținute de o finanțare ambițioasă, pentru a proteja cetățenii de efectele nocive ale pandemiei și, cel mai important, de criza economică care va urma, pentru a atenua consecințele sociale negative. Astfel de politici ar trebui pregătite urgent și pe baza unor consultări cu partenerii sociali și cu societatea civilă organizată. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Situația demografică actuală a UE necesită o abordare holistică, care să cuprindă politici sociale și economice, politici active privind piața forței de muncă și coeziunea, politici de susținere a familiilor și, în special, căi de reconciliere a vieții de familie cu viața profesională, măsuri speciale pentru lucrătorii în vârstă, politici privind îmbătrânirea activă și în stare bună de sănătate, politici și măsuri privind imigrația sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și politici de prevenire a exodului creierelor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | O nouă explozie demografică este puțin probabilă; prin urmare, este extrem de important ca participarea pe piața muncii să fie îmbunătățită pentru a face față efectelor generate de situația demografică a Europei. Nivelul șomajului, al subocupării forței de muncă și al inactivității este prea ridicat în prea multe state membre, în special în rândul tinerilor, a căror rată a șomajului este aproape dublă față de medie în fiecare stat membru. Combaterea șomajului trebuie să devină o prioritate pentru UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dinamica demografică este un proces care depinde și de încrederea în viitor; de aceea UE are nevoie de o economie puternică și de o politică socială puternică. În caz contrar, femeile și bărbații din Europa, în special tinerii, nu vor avea încredere în viitor, incertitudinea socială și economică îi va descuraja să aibă copii. Prin urmare, punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale este un factor foarte important de îmbunătățire a situației demografice a UE. De aceea, CESE salută intenția Comisiei de a elabora un plan de acțiune pentru punerea sa în aplicare, pe baza unui amplu proces de consultare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Copiii nu trebuie să împiedice realizarea unei cariere profesionale sau să devină un factor de sărăcire sau de pierdere a puterii de cumpărare, în special pentru familiile numeroase. Este important să se mențină sau să se pună în aplicare politici în domeniul pieței forței de muncă stabile, proactive și centrate pe familie și ființa umană, care să includă măsuri de promovare a unui echilibru între viața personală și de familie și viața profesională (concediu pentru creșterea copilului, servicii de îngrijire a copiilor și alte servicii de îngrijire, muncă la distanță, muncă flexibilă) și sprijin financiar și educațional. O atenție deosebită trebuie acordată familiilor monoparentale și familiilor numeroase, care sunt expuse în mai mare măsură riscului de sărăcie. Aplicarea unor politici familiale stabile și diversificate, adaptate mediului cultural, s-a dovedit eficace în ceea ce privește creșterea ratei fertilității. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Condiții precare de muncă și nesiguranța perspectivelor oferite de piața muncii, dificultățile întâmpinate la închirierea sau achiziționarea unei locuințe adecvate, în special în zonele metropolitane și în orașele mari, iată realitatea cu care se confruntă mulți tineri. Din acest motiv, este dificil pentru ei să-și planifice viitorul, să devină independenți și să-și întemeieze o familie. Acest aspect ar trebui abordat în mai mare măsură, atât în politicile UE, cât și în cele naționale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mobilitatea internă este o libertate fundamentală a UE, care consolidează competitivitatea europeană și oferă oportunități cetățenilor săi. În ceea ce privește migrația de pe teritoriul UE și exodul de creiere și de forță de muncă legate de migrația internă, convergența socială și economică în sens ascendent a statelor membre reprezintă cel mai bun răspuns, dar acest lucru necesită timp. Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune și Fondul social european trebuie orientate în mod special către sprijinirea statelor cu performanțe economice mai scăzute pentru a le ajuta să dezvolte proiecte care să le îmbunătățească dezvoltarea socială și economică, astfel încât să rămână sau să devină atractive pentru populația lor. Se pot avea în vedere măsuri de încurajare a întoarcerii în țara de origine, în vederea obținerii de beneficii reciproce. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Mediul economic și social reprezintă un factor important de atractivitate. CESE consideră că investițiile în servicii publice eficiente, alături de investițiile orientate către familie ar trebui să constituie o prioritate, deoarece pun bazele viitorului. Creșterea investițiilor publice în statele membre ar putea fi facilitată prin aplicarea unei „reguli de aur” privind investițiile cu un obiectiv social, care să permită o mai mare flexibilitate în aplicarea normelor bugetare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Doar imigrația nu poate fi soluția la provocările demografice cu care se confruntă Europa, dar poate contribui la rezolvarea acestora. Pe termen scurt, imigrația ar putea avea o influență pozitivă asupra creșterii populației și a forței de muncă, cu condiția să fie însoțită de politici de integrare echitabile și durabile, care să îi ajute pe nou-veniți să se stabilească și să evite dificultățile de integrare. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Situația actuală

| 2.1. | Mărimea populației este influențată de fertilitate, mortalitate și migrație. Deși situația diferă de la o țară la alta, asistăm la o convergență generală în UE în ceea ce privește scăderea ratei fertilității și a mortalității. În ciuda unor divergențe între țări, rata fertilității din statele membre este adesea mult și durabil sub pragul necesar reînnoirii generațiilor. Chiar luând în considerare tendința mondială de scădere a ratei mortalității și a ratelor fertilității (tranziția demografică), situația din Europa este neobișnuită în această privință. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În perioada 1950-1989, creșterea anuală a populației europene a depășit întotdeauna cifra de două milioane. Din anul 1990, creșterea a rămas sub 1,5 milioane pe an. În aceeași perioadă, în restul lumii s-a înregistrat o creștere demografică medie net superioară celei europene. Dacă în 1950, de exemplu, Europa reprezenta 21,7 % din populația lumii, în 2017 ea reprezenta mai puțin de 10 %. Ponderea sa demografică nu a fost niciodată mai mică (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În ceea ce privește rata natalității, între 1952 și 1961 s-au înregistrat anual peste 12 milioane de nașteri în Europa. Această cifră a scăzut la 7,3 milioane în 2000. S-a înregistrat o ușoară creștere datorită migrației, care a însemnat un aport de populație relativ tânără în Europa, îmbunătățind rata natalității într-un număr mic de țări din UE. Numărul nașterilor fluctuează în prezent între 7 și 8 milioane pe an. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Această cifră trebuie privită în raport cu rata mortalității. Mortalitatea este atât în creștere, cât și în scădere: în creștere, ca urmare a vârstei înaintate pe care o ating mai multe generații; în scădere, ca urmare a îmbunătățirii condițiilor sanitare și de îngrijire medicală și a unui stil de viață mai sănătos, care a prelungit speranța de viață în Europa (78 de ani pentru bărbați, 83 de ani pentru femei în UE-28). În ansamblu, numărul de decese înregistrate anual în Europa începând din 1992 a fost de 8-8,5 milioane de persoane. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Începând din 1994, Europa s-a confruntat anual cu fenomenul depopulării: un sold natural negativ, numărul deceselor depășindu-l pe cel al nașterilor. Acest fenomen afectează Germania, Bulgaria, Croația, Spania, Estonia, Finlanda, Grecia, Ungaria, Italia, Letonia, Lituania, Portugalia, România și Slovenia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În ciuda migrației, formată din persoane mai tinere decât populația autohtonă, Europa secolului 21 se confruntă cu o îmbătrânire a populației. Proporția persoanelor care depășesc vârsta de 65 de ani din populația totală a crescut de la 12,5 % în 1989 la 18,8 % în 2019. CESE a subliniat deja că rata de participare la forța de muncă a populației în vârstă de muncă este mai ridicată decât rata de dependență a persoanelor în vârstă, ceea ce reprezintă raportul dintre persoanele de vârstă activă și persoanele de peste 65 de ani. Prin urmare, este necesar să se valorifice capacitatea de muncă a șomerilor și persoanelor subocupate. Integrarea imigranților pe piața forței de muncă și accesul la formare al șomerilor și persoanelor cu locuri de muncă precare sunt esențiale pentru gestionarea problemelor demografice legate de longevitate. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Unele state membre se confruntă cu o rată ridicată a mobilității intra-europene către statele membre care au un nivel de trai mai ridicat, ceea ce le amplifică dificultățile legate de îmbătrânirea populației, dat fiind că cei care pleacă aparțin, în principal, categoriei de vârstă mai tinere. Ele se confruntă cu un exod al forței de muncă, care privește toate nivelurile de calificare și, cel mai important, cu un exod al creierelor care este îngrijorător pentru țările în cauză; acestea au investit în sisteme de educație și formare profesională în beneficiul altor țări, care pot oferi condiții sociale și de muncă mai bune. În 2018, 36 % din lucrătorii mobili din UE aveau un nivel ridicat de studii, 40 % un nivel mediu și 23 % un nivel de studii mai scăzut. Cu toate acestea, doar 20 % au fost angajați pe locuri de muncă înalt calificate, 60 % pe locuri de muncă cu cerințe medii în materie de competențe și 20 % pe locuri de muncă cu un nivel scăzut de calificare (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În plus, circulația lucrătorilor către statele membre mai puternice din punct de vedere economic accelerează îmbătrânirea populației și declinul demografic în statele membre din Europa de Est. Dacă această mișcare continuă în același ritm, populația formată din persoane de peste 65 de ani va fi mai mare în țările din Europa de Est decât în țările din Europa de Vest (3). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Circulația lucrătorilor din țările din Europa de Est în statele membre mai bogate este cauzată în principal de diferențele în materie de salarii, protecție socială și standarde sociale, care rămân mult mai scăzute decât în vechile state membre. În timp ce diferențele de salarizare dintre Europa de Est și Europa de Vest erau în curs de a se reduce până la începutul crizei, convergența ascendentă a salariilor în Europa de Est s-a oprit în urma crizei (4). În unele state membre din est, emigrarea masivă a dus la o penurie de forță de muncă. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În același timp, migrația dinspre sudul către vestul Europei a crescut ca urmare a crizei economice (5) și a consecințelor sale. În acest caz, perspectivele slabe de pe piața forței de muncă, inclusiv rata ridicată a șomajului, au dus la o migrație mai puternică dinspre Europa de Sud către Europa de Vest a tuturor lucrătorilor, indiferent de calificările acestora. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | De asemenea, există factori care nu sunt de natură strict economică, cum ar fi condițiile juridice, culturale și sociale, care contribuie la migrație. De exemplu, unele persoane își părăsesc țara plecând în state sociale mai bine dezvoltate, care oferă protecție socială și asistență medicală de mai bună calitate. Unele persoane pot suferi de discriminare din alte motive, cum ar fi religia, originea etnică sau orientarea sexuală, care emigrează către o țară în care societatea și sistemul juridic sunt mai primitoare cu aceste familii. În ansamblu, este dificil să se măsoare amploarea acestor tipuri de mobilitate și impactul lor asupra problemelor demografice. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE solicită o abordare globală privind provocările demografice. Această abordare implică nu numai rata fertilității în sine, ci și problema echilibrului dintre viața profesională și cea privată, ocuparea forței de muncă, egalitatea dintre bărbați și femei, politici familiale stabile, politici regionale și de coeziune, calitatea infrastructurilor publice și a serviciilor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dezbaterile pe tema demografiei implică discuții despre copii, mame și tați, nu doar despre cifre și statistici. Este vorba despre persoane care au planuri de viață, indiferent de tipul familiei. Societățile europene trebuie să ofere sprijin și protecție celor mai vulnerabili, în acest caz copilului, ale cărui drepturi și interese trebuie să prevaleze. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE a emis mai multe avize pe tema demografiei. În unele dintre acestea, el a atras atenția asupra faptului că țările care au politici familiale solide, care conțin, în plus, dispoziții diverse și reflectă culturile statelor membre în cauză, se află într-o situație demografică mai bună decât cele în care astfel de politici lipsesc sau sunt inconsistente (6). În alte state membre, Comitetul a subliniat importanța unor politici solide în domeniul pieței forței de muncă, bazate pe o participare ridicată pe piața forței de muncă și pe locuri de muncă de înaltă calitate, ca o modalitate eficace de abordare a provocărilor demografice (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că există deja politici care ar putea fi utilizate pentru a face față provocărilor demografice, în special în contextul inegalităților de natură economică și de dezvoltare. Pilonul european al drepturilor sociale este un instrument important de realizare a unei convergențe sociale și economice ascendente în UE, ceea ce va contribui, de asemenea, la abordarea provocărilor demografice. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că pentru a asigura tendințe demografice pozitive în UE, este esențial să se creeze un mediu care oferă oamenilor stabilitate economică și socială și standarde de viață și de muncă decente, în care rolul partenerilor sociali este important. Aceasta presupune mai multe investiții în infrastructura socială, în politicile familiale, în servicii publice de înaltă calitate și în politici active în domeniul pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Analiza unor politici eficace din punct de vedere demografic evidențiază faptul că acestea combină diferite măsuri care sunt stabile de-a lungul timpului. Acest lucru este important, deoarece proiectul de a avea copii și o familie este, prin definiție, pe termen lung. În ceea ce privește politicile familiale, ar trebui să se acorde o atenție deosebită familiilor expuse riscului de sărăcie, de exemplu familiilor monoparentale și familiilor numeroase. Este important să ne amintim că a doua cauză de sărăcie, după șomaj, este destrămarea familiei, iar riscul de sărăcie crește odată cu numărul copiilor dintr-o familie. CESE a solicitat un venit minim decent în UE (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE subliniază rolul esențial al serviciilor publice în politicile sociale și în sprijinirea familiilor. Asigurarea unor servicii de îngrijire și asistență de înaltă calitate, accesibile și la prețuri rezonabile (pentru copii, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă) este esențială pentru abordarea provocărilor demografice și sprijinirea creșterii populației. Nivelul scăzut al investițiilor în serviciile publice a dus la un deficit de personal și la lipsa unei infrastructuri adecvate. Ar trebui să se acorde o atenție specială serviciilor de îngrijire a copiilor și educației, precum și politicilor dedicate generațiilor mai în vârstă. Unul dintre domeniile în care nivelul scăzut al investițiilor este cel mai evident este cel al îngrijirii medicale pe termen lung a persoanelor în vârstă (9). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE solicită mai multe investiții în serviciile publice și în politicile sociale pentru a face față provocărilor demografice. CESE își reiterează opinia potrivit căreia creșterea investițiilor publice în statele membre ar putea fi facilitată prin aplicarea unei „reguli de aur” privind investițiile cu un obiectiv social, care să permită o mai mare flexibilitate în aplicarea normelor bugetare. Fondurile UE existente și viitoare, în special Planul de investiții pentru Europa, ar trebui să vizeze în mai mare măsură și să sporească cheltuielile privind investițiile sociale, sprijinul familial și promovarea egalității, care vor contribui la abordarea provocărilor demografice. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE subliniază volumul și importanța muncii neplătite, desfășurată în principal de femei, care, în virtutea solidarității familiale, se investesc în cea mai mare măsură în acțiuni de îngrijire și asistență, își sprijină familiile și compensează lipsa infrastructurii publice. Această activitate reală este rareori recunoscută ca atare, deși îngrijirea neremunerată și munca la domiciliu sunt estimate, în lume, la 10 % și, respectiv, 39 % din produsul intern brut (10). Este important și corect să se recunoască și să se sprijine activitatea îngrijitorilor voluntari neremunerați, de obicei membri ai familiei, care au ales să nu lucreze pentru a oferi îngrijire și asistență membrilor familiei care sunt bolnavi, cu handicap și dependenți de ei, printre altele, prin asigurarea unor investiții suficiente în infrastructura de îngrijire. Statele membre ar trebui încurajate să recunoască valoarea economică, socială și morală a acestei activități, acordându-le un statut adecvat și un sprijin financiar corespunzător, precum și protejându-le drepturile în materie de securitate socială. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ar trebui acordată o atenție deosebită populației rurale, unde îmbătrânirea este chiar mai rapidă decât la nivelul populației globale. O tendință definitorie a vieții rurale în întreaga Europă este scăderea populației, întrucât tinerii au tendința de a se muta în orașe pentru studii și muncă. Pentru combaterea depopulării zonelor rurale și a orașelor de provincie de dimensiuni mici și mijlocii, printre măsurile esențiale se numără menținerea standardelor de viață, inclusiv a unor perspective decente pe piața forței de muncă, precum și investițiile în infrastructură, serviciile publice și educație. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE subliniază rolul important jucat de organizațiile societății civile și de partenerii sociali în dezbaterea și elaborarea politicilor privind provocările demografice. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Importanța unor locuri de muncă de calitate, a unor politici proactive în domeniul pieței forței de muncă și a unor politici care să sprijine echilibrul dintre viața profesională și cea privată și de familie.

| 4.1. | CESE consideră că asigurarea unor politici proactive în domeniul pieței forței de muncă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă stabile și la bunăstarea lucrătorilor, sunt măsuri importante și eficiente de abordare a provocărilor demografice. Într-adevăr, sursa veniturilor populației europene este, în cea mai mare măsură, locul de muncă și, fără perspectiva creării de locuri de muncă, a asigurării unei piețe a forței de muncă dinamice, fără securitatea pieței forței de muncă și a unui loc de muncă de calitate, este dificil să se întemeieze o familie care să beneficieze de condiții decente de viață. Prin negocieri colective, partenerii sociali pot avea o contribuție importantă la îmbunătățirea salariilor și a condițiilor sociale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE ia notă de raportul privind scenariile demografice pentru UE (11), care afirmă că cea mai fezabilă și mai eficientă cale de contracarare a consecințelor negative ale îmbătrânirii populației nu este nici ridicarea ratelor de fertilitate și nici sporirea migrației, ci, mai curând, creșterea ratei de participare la forța de muncă. Pe termen mediu și lung, este necesară o demografie mai echilibrată pentru a asigura un echilibru între cheltuielile sociale și dinamismul economiei noastre. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Măsurile de combatere a sărăciei în cazul persoanelor încadrate în muncă au o importanță crucială pentru a se asigura condiții de viață decente pentru familii, copii și părinți. CESE ia notă de intenția președintei Comisiei de a garanta că fiecare lucrător din Uniunea noastră beneficiază de un salariu minim echitabil (12). În acest context, CESE va pregăti un aviz exploratoriu pe tema „Salarii minime decente în Europa”.” |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Asigurarea unor locuri de muncă de calitate, ca factori de stabilitate economică, a accesului la formare pentru a îmbunătăți aptitudinile și competențele lucrătorilor, precum și posibilitățile de a oferi condiții de muncă sigure și flexibile sunt tot atâtea căi de a sprijini creșterea demografică. Ar trebui să se acorde o atenție specială sistemelor de lucru cu fracțiune de normă sau flexibile pentru a îmbunătăți echilibrul dintre viața profesională și viața privată și de familie. O măsură care să permită un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și protejarea vieții de familie și a celei private în contextul digitalizării accelerate este dreptul de a se deconecta, considerat de CESE o bună practică (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În avizele sale anterioare (14), CESE a solicitat politici proactive în domeniul egalității de gen, pentru a elimina diferențele de remunerare dintre bărbați și femei și a promova un echilibru între viața profesională și cea privată. Studiile arată că este benefic atât pentru familii, cât și pentru economia și competitivitatea europeană, ca bărbații să fie implicați în activitățile de îngrijire. Stimularea participării femeilor pe piața forței de muncă ar face posibilă dezvoltarea potențialului lor într-un moment în care forța de muncă este în scădere în UE, iar populația îmbătrânește. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | O atenție deosebită ar trebui acordată lucrătorilor tineri care sunt sau ar putea deveni părinți. Rata șomajului în rândul tinerilor din UE este, în medie, mai mare decât cea a populației active în general și poate varia de la 5 % la 40 % în unele țări (15). Tinerii sunt, de asemenea, afectați în mod deosebit de condițiile de muncă precare (16). În plus, lipsa perspectivei creării de locuri de muncă, a asigurării unei piețe a forței de muncă dinamice, lipsa securității pe piața forței de muncă precum și dificultățile la închirierea sau achiziționarea de locuințe le îngreunează posibilitățile de a-și planifica viitorul, de a deveni independenți, de a se instala într-o locuință și a întemeia o familie. Ar trebui să li se creeze tinerilor un acces sporit la locuri de muncă de calitate: acest lucru le-ar oferi securitatea de care au nevoie pentru a întemeia o familie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | La celălalt capăt al lanțului generațional, este nevoie de politici de sprijinire a lucrătorilor mai în vârstă pe piața forței de muncă, astfel încât aceștia să poată lucra până la vârsta legală de pensionare în vigoare în țara lor (17). Acest lucru ar putea fi realizat prin îmbunătățirea oportunităților și a condițiilor de lucru pentru a asigura locuri de muncă care să răspundă mai bine nevoilor persoanelor în vârstă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită combaterii discriminării pe criterii de vârstă de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție deosebită sănătății și siguranței la locul de muncă, în condițiile în care îmbătrânirea duce la creșterea riscului de apariție a problemelor de sănătate. Prin urmare, este esențial ca munca și locurile de muncă să fie concepute astfel încât astfel de boli să poată fi prevenite și mai mulți angajați să poată lucra până la vârsta normală de pensionare (18). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Relevanța politicilor familiale pentru realizarea unei demografie dinamice

| 5.1. | Statele membre care dispun de politici familiale active au rate ale natalității mai ridicate decât cele în care aceste politici lipsesc sau sunt inconsistente. Scopul este de a garanta că faptul de a avea copii, care asigură viitorul Europei, nu are ca efect reducerea calității vieții sau a perspectivelor de carieră. Pentru a realiza acest lucru, este necesar să se combine măsuri fiscale, legislație socială, acordarea de sprijin financiar direct și asigurarea unor servicii publice eficiente și la prețuri accesibile, inclusiv a unor sisteme de îngrijire a copiilor. Când sunt puse în aplicare, aceste politici sunt eficiente (19). Pentru a dura însă, ele trebuie să fie sustenabile și să constituie o bază legislativă stabilă. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Aceste politici familiale fac parte însă dintr-un cadru mai larg, care le garantează eficacitatea: locuri de muncă, o dinamică economică și socială, o cultură a familiei, o politică a locuințelor adaptată, un sistem educațional eficient și politici de mediu. În cele din urmă, viața de familie și viața profesională se numără printre principalele preocupări ale bărbaților și femeilor din Europa, prin urmare ele trebuie să se afle în centrul preocupărilor societății europene. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Demografia trebuie privită dintr-o perspectivă pe termen lung și necesită acțiuni coordonate la nivel european. UE ar trebui să elaboreze orientări comune bazate pe solidaritatea între generații și pe egalitatea de gen, luând în considerare culturile naționale și diferențele în materie de politică socială. Situația actuală a Uniunii Europene necesită, de asemenea, măsuri menite să ridice rata natalității. Dacă, așa cum se spune, „a guverna înseamnă a prevedea”, este esențial să acționăm astăzi. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Migrația, inclusiv mobilitatea pe teritoriul UE

| 6.1. | În ceea ce privește rolul imigrației în abordarea provocărilor demografice, CESE își reiterează opinia potrivit căreia imigrația are o influență pozitivă asupra populației și a creșterii forței de muncă. În cazul în care creșterea naturală a populației devine negativă, imigrația poate contribui la menținerea totalului populației și a forței de muncă la un nivel constant. Cu siguranță, imigrația nu este soluția definitivă pentru abordarea consecințelor îmbătrânirii demografice în Europa. Cu toate acestea, ar putea fi un remediu și pentru lipsa forței de muncă și de competențe, care nu are legătură cu procesele demografice (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | De asemenea, ar trebui avut grijă să nu se încurajeze migrarea sistematică a persoanelor cu calificări și competențe de înalt nivel, fenomen care ar agrava decalajul în materie de competențe în raport cu țările în curs de dezvoltare și ar dăuna dezvoltării lor economice și sociale. Este, de asemenea, important să se pună în aplicare politici active de primire și de integrare, pentru a se evita dificultățile legate de stabilirea într-o țară nouă și o nouă cultură. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Libera circulație a cetățenilor UE este o libertate fundamentală a Uniunii. Nivelurile ridicate ale migrației pe teritoriul UE pot genera provocări specifice atât pentru statele membre de origine (îmbătrânirea accelerată a populației sau pierderea forței de muncă și a competențelor profesionale), cât și pentru statul de primire. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Întrebarea este dacă această mobilitate pe teritoriul UE este ireversibilă sau dacă este doar temporară și reîntoarcerea în țara de origine va fi sistematică. De fapt, persoanele care își părăsesc țara de origine se întorc acasă, în mare parte, după doi ani. Este o formă de mobilitate circulară, din care au de câștigat ambele țări în cauză. Pentru ca acest proces să capete amploare, ar trebui asigurată creșterea convergenței economice și sociale între est și vest, precum și între sud și vest. Reducerea decalajului existent este cea mai bună modalitate de a încetini această pierdere a forței de muncă. |
| --- | --- |

6.4.

Bruxelles, 7 mai 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Gérard-François Dumont, Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais atractive pour les migrants („Privită de la frontierele sale, Europa este îmbătrânită, dar atractivă pentru migranți”), Diploweb, La revue géopolitique, 3 noiembrie 2019.

1

Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais atractive pour les migrants

Diploweb

La revue géopolitique

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise

2

(3)  Demographic Scenarios for the EU („Scenarii demografice pentru UE”), 2019, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu.

3

Demographic Scenarios for the EU

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise

4

(5)  Raportul anual pe 2018 privind mobilitatea forței de muncă în UE, raport final 2018

5

(6)  JO C 218, 23.7.2011, p. 7 și JO C 161, 13.7.2007, p. 66.

6

(7)  JO C 318, 29.10.2011, p. 1 și JO C 14, 15.1.2020, p. 60.

7

(8)  JO C 190, 5.6.2019, p. 1.

8

(9)  JO C 71, 24.2.2016, p. 46.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3

10

(11)  Demographic Scenarios for the EU („Scenarii demografice pentru UE”), 2019.

11

Demographic Scenarios for the EU

(12)  JO C 62, 15.2.2019, p. 142.

12

(13)  JO C 14, 15.1.2020, p. 52.

13

(14)  JO C 129, 11.4.2018, p. 44 și JO C 110, 22.3.2019, p. 26.

14

(15)  Discursul dnei von der Leyen.

15

(16)  JO C 14, 15.1.2020, p. 60.

16

(17)  JO C 62, 15.2.2019, p. 142.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf

18

(19)  JO C 14, 15.1.2020, p. 60.

19

(20)  JO C 110, 22.3.2019, p. 1.

20

---

| 14.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 232/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată”

(aviz exploratoriu solicitat de Președinția croată)

(2020/C 232/02)

| Raportor: | doamna Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Pavel TRANTINA |

Raportor:

doamna Tatjana BABRAUSKIENĖ

Coraportor:

domnul Pavel TRANTINA

| Solicitarea Președinției croate a Consiliului | Scrisoarea din 10.9.2019 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 24.9.2019 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 3.3.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 7.5.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 551 – Sesiune plenară la distanță |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 254/1/6 |

Solicitarea Președinției croate a Consiliului

Scrisoarea din 10.9.2019

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

24.9.2019

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

3.3.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

7.5.2020

Sesiunea plenară nr.

551 – Sesiune plenară la distanță

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

254/1/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută accentul pus în scrisoarea de misiune a comisarului Nicolas Schmit (1) pe implementarea și actualizarea Agendei pentru competențe, dând atenție specială identificării și eliminării deficitelor de competențe, sprijinind recalificarea ca parte a tranziției echitabile și explorând ideea de a propune conturi de învățare individuale ca modalitate prin care adulții (atât angajați, cât și șomeri) să poată acumula drepturi la formare și să le utilizeze pentru a-și asigura o formare de calitate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină Concluziile Consiliului privind „Rolul esențial al politicilor de învățare pe tot parcursul vieții în înzestrarea societăților cu mijloacele necesare pentru a aborda tranziția tehnologică și tranziția către o economie verde în sprijinul unei creșteri durabile și favorabile incluziunii” (2), adoptate la 8 noiembrie 2019, care invită Comisia „să actualizeze politicile actuale de învățare pe tot parcursul vieții în ceea ce privește eficiența, amploarea și grupurile-țintă, pentru a putea răspunde mai bine nevoilor de învățare care apar în urma schimbărilor survenite în societate și în lumea muncii, inclusiv prin dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației (3)”. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE apreciază că una dintre prioritățile Președinției croate a Consiliului UE (4) este reprezentată de investițiile în cercetare și inovare, de îmbunătățirea accesului la învățământ de înaltă calitate pe tot parcursul vieții și de dezvoltarea de noi competențe adaptate la locurile de muncă ale viitorului. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE își exprimă satisfacția că, în comunicarea sa intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” (5) – care menționează că competențele sunt esențiale pentru viitor –, Comisia Europeană îndeamnă statele membre ale UE să ofere de la vârstă fragedă educație și formare incluzive și de înaltă calitate și să-i sprijine pe oameni în dezvoltarea lor continuă de-a lungul întregii cariere. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să ia măsuri eficiente de punere în aplicare a primului și a celui de-al patrulea principiu ale Pilonului european al drepturilor sociale (PEDS), pentru a le garanta tuturor cetățenilor europeni învățarea pe tot parcursul vieții (LLL) favorabilă incluziunii și de calitate ca drept, la locul de muncă și în afara acestuia, și pentru a sprijini punerea în aplicare a acestor principii printr-o finanțare publică durabilă, convenită cu partenerii sociali și cu societatea civilă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE ar dori să se pună un accent deosebit pe accesul celor mai vulnerabile grupuri din societate la oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții. Ar trebui să se acorde un sprijin efectiv lucrătorilor de la toate nivelurile de competențe și calificări și tuturor întreprinderilor și organizațiilor, indiferent de zona geografică, asigurând totodată o finanțare durabilă de către autorități publice, întreprinderi și sindicate, de exemplu prin conturi individuale de formare sau alte sisteme și instrumente, în conformitate cu practicile naționale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sugerează Comisiei Europene să dea dovadă de mai multă ambiție în stabilirea unor indicatori și criterii de referință pentru învățarea pe tot parcursul vieții, în special pentru participarea adulților – inclusiv a angajaților – la educație și formare, în cadrele de politică relevante și în următorul cadru strategic ET2030. Comisia ar trebui să se asigure că instrumentele financiare ale UE, cum ar fi Erasmus+, Fondul social european (FSE), InvestEU, Planul de investiții pentru o Europă durabilă (SEIP), Fondul pentru o tranziție justă (JTF) și alte fonduri UE relevante sprijină îndeplinirea acestor criterii de referință în mod eficace și în sinergie reciprocă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În plus, CESE cere instituțiilor UE să convină asupra unui cadru unic incluziv de competențe-cheie, care să nu se limiteze la educația școlară, abordând astfel nevoia de învățare a adulților și de dobândire de competențe în viață, subliniind mai ales abilitatea de a învăța cum să înveți și competențele pentru o cetățenie democratică, esențiale pentru a-i sprijini pe adulți să-și asume un rol activ în societate. CESE solicită, de asemenea, investiții sporite în medii de învățare non-formală și informală, care sunt deosebit de relevante în dobândirea acestor competențe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că, în contextul semestrului european, este necesar să se asigure coerența între apelul Comisiei Europene la investiții durabile în educație și formare și apelul la măsuri de optimizare, care – în unele cazuri – creează prejudicii acestor investiții. Investițiile publice în învățarea pe tot parcursul vieții, în special în rândul adulților, trebuie sporite în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE își reiterează solicitarea de a pune un accent mai mare pe investiții sociale, printre altele, în educație, formare și LLL. CESE sugerează să se discute dacă „regula de aur” (excluderea investițiilor publice orientate către viitor din calculul deficitelor publice nete în cadrul normelor bugetare ale uniunii monetare europene) ar putea fi aplicată și investițiilor sociale sprijinite prin fondurile structurale ale UE. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE invită viitoarele președinții ale UE și Comisia Europeană să continue să consolideze cooperarea dintre factorii de decizie la cel mai înalt nivel, ca urmare a inițiativei din cadrul reuniunii comune a Consiliului miniștrilor de finanțe și ai educației din UE, pentru a discuta cu privire la modalitățile de asigurare a finanțării publice durabile pentru educație și formare, în special pentru educația adulților. Este necesară și implicarea miniștrilor responsabili pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale. O astfel de cooperare ar trebui să aibă loc și la nivel național. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită statelor membre să asigure un sprijin eficace angajaților și șomerilor care se confruntă cu dificultăți de accesare a educației adulților și a formării de calitate și favorabile incluziunii, prin punerea la dispoziție a unei finanțări specifice pentru persoanele care au nevoie de aceasta, cum ar fi șomerii, lucrătorii aflați în raporturi de muncă atipice, persoanele cu un nivel scăzut de calificare, cu handicap, persoanele vârstnice și din grupurile dezavantajate din punct de vedere socioeconomic, ținând seama totodată de dimensiunea de gen. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE recomandă ca, în conformitate cu Orientarea nr. 6 privind ocuparea forței de muncă: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și a competențelor (6) (care cere statelor membre să facă eforturi prin care să asigure transferul drepturilor de formare în timpul tranzițiilor profesionale), să se ia în considerare și să se solicite măsuri cum ar fi stabilirea de indicatori privind investițiile publice și private în educație și formare profesională (EFP) și accesul lucrătorilor la concediu de studii plătit. Acest lucru ar trebui să permită tuturor să anticipeze și să se adapteze mai bine la nevoile pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE consideră că statele membre ar trebui să sprijine sectorul public, furnizorii de educație non-profit și organizațiile societății civile, susținând finanțarea pentru a oferi o educație calitativă, incluzivă și mai accesibilă pe tot parcursul vieții. Calitatea înaltă a ofertei educative și de formare ar trebui garantată prin mecanisme de asigurare de înaltă calitate, sprijinite, de exemplu, de Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET) și alte instrumente. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE propune ca, pentru a asigura investiții eficace în perfecționarea și conversia profesională a lucrătorilor din întreprinderi, sunt necesare date suplimentare privind investițiile întreprinderilor și sprijinul financiar din partea guvernelor. Contribuțiile angajatorilor, ale sindicatelor și ale diverselor părți interesate ar trebui analizate în mod corespunzător și incluse în discuțiile privind politicile, cu accent pe investiții în diferite competențe. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE consideră că guvernanța democratică a elaborării și punerii în aplicare a politicii LLL, inclusiv un dialog social eficace și consultarea cu societatea civilă organizată, permit investiții mai eficiente în atingerea obiectivelor de politică. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE încurajează statele membre să valorifice la maximum oportunitățile oferite de fondurile UE disponibile, care ar trebui să fie sprijinite și prin resurse naționale. În orice caz, viitorul CFM ar trebui să combată limitarea posibilităților bugetare pentru LLL la nivelul statelor membre și la nivelul UE. Programele ar trebui să fie mai incluzive, mai simple și mai ușor de gestionat pentru beneficiarii și proiectele de dimensiuni mai mici. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE subliniază că este important să se evalueze regulat eficacitatea măsurilor de sprijin financiare și nefinanciare introduse pentru a ajunge la grupurile specifice de adulți, precum și eficiența utilizării resurselor. Trebuie să existe mecanisme solide de monitorizare și evaluare. Rezultatele evaluărilor ar trebui să contribuie la elaborarea politicilor și la oferirea de informații referitoare la LLL în acest scop. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | CESE consideră că sunt necesare mecanisme de finanțare care să mobilizeze resurse naționale și să presupună o partajare adecvată a costurilor între autorități publice, entități private, persoane fizice și alte părți interesate relevante (de exemplu, parteneri sociali, furnizori de servicii de formare, ONG-uri). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | CESE solicită integrarea în politicile privind educația, formarea și LLL a unei înțelegeri mai nuanțate a nevoilor mediilor de învățare, ghidată de principiul general al sprijinirii potențialului individual și unic al persoanelor implicate în procesul de învățare. Aceasta înseamnă recunoașterea, inclusiv prin investiții susținute, a valorii mediilor de învățare dincolo de educația formală ca centre dinamice ale dezvoltării de competențe – din care acestea din urmă pot să tragă, de asemenea, învățămintele necesare pentru adoptarea unor abordări mai favorabile incluziunii și mai inovatoare cu scopul satisfacerii nevoilor persoanelor implicate în procesul de învățare. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Pentru ca LLL să aibă succes, CESE face apel la toți factorii de decizie de la nivelul UE și de la nivel național să abordeze următoarele provocări pentru mediile LLL și să sprijine financiar soluțiile la aceste probleme, în conformitate cu obiectivele ce le revin: |
| --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | conceperea și implementarea unor strategii pe termen lung de încurajare a colaborării dintre instituțiile de învățare formală, non-formală și informală, dintr-o perspectivă axată pe cursant; |
| --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | garanția că cursanții pot juca un rol activ în parcursul lor de învățare, prin conceperea/definirea acestuia mai ales în funcție de nevoile proprii; |
| --- | --- |

1.21.2.

| 1.21.3. | sprijinirea cursanților de toate vârstele și din toate mediile în participarea la diverse forme de învățare, la combinarea și schimbarea lor, în conformitate cu nevoile și aptitudinile personale; |
| --- | --- |

1.21.3.

| 1.21.4. | abordarea ca prioritate urgentă a validării învățării non-formale și informale [în conformitate cu prevederile Recomandării Consiliului privind validarea (7)]; |
| --- | --- |

1.21.4.

| 1.21.5. | sporirea ofertei de oportunități de învățare pe tot parcursul vieții la nivel local, prin utilizarea infrastructurii comunitare și educative existente. |
| --- | --- |

1.21.5.

2.   Context general

| 2.1. | Astfel cum a fost definită de Consiliu (8), învățarea pe tot parcursul vieții cuprinde învățarea începând cu educația și îngrijirea timpurie a copiilor, până după pensionare și include întregul spectru de învățare formală, non-formală și informală, obiectivul său fiind îmbunătățirea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor, dintr-o perspectivă personală, civică, socială și/sau din perspectiva ocupării forței de muncă. LLL ia în considerare fiecare individ ca subiect al învățării și permite oricui să dobândească cunoștințele relevante pentru a putea participa ca cetățean activ la societatea cunoașterii și la piața forței de muncă, facilitând mobilitatea neîngrădită a cetățenilor europeni. În acest aviz, accentul cade pe finanțarea durabilă a învățării pe tot parcursul vieții și a dezvoltării competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Învățarea are loc peste tot și în mod constant, activ și pasiv, în contexte formale, informale și non-formale. Prin urmare, integrarea în politicile privind educația, formarea și LLL necesită o înțelegere mai nuanțată a nevoilor mediilor de învățare, conform principiului general al sprijinirii potențialului individual și unic al persoanelor implicate în procesul de învățare. Ar trebui ca finanțarea publică durabilă să acorde sprijin atât educației „care vizează toate aspectele vieții”, cât și educației „pe tot parcursul vieții” și ar trebui să pună un accent deosebit pe generațiile mai în vârstă, oferindu-le resurse adaptate modului lor de învățare. Prin urmare, CESE reiterează (9) că finanțarea, atât la nivelul UE, cât și la nivel național trebuie, printre altele, să investească în educație și formare de înaltă calitate, favorabile incluziunii, care ar trebui să fie accesibile, la un preț convenabil pentru toți și orientate către nevoile prezente și viitoare ale pieței muncii. Rentabilitatea educației adulților poate fi considerată la fel de mare ca în cazul educației și formării inițiale și chiar al învățământului superior (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Impactul tendințelor globale, cum ar fi mutațiile economice, tehnologice, ecologice, sociale și industriale, în condițiile revoluției digitale, este enorm – de la economie, inovație, știință și educație, la sănătate, durabilitate, guvernanță – și transformă rapid lumea muncii și profilurile de competențe ale multor ocupații. Ritmul schimbării necesită procese continue de calificare, conversie profesională și perfecționare pentru toți cetățenii de-a lungul întregii lor vieți, punând accentul, în special, pe acordarea unui sprijin eficace lucrătorilor și șomerilor, asigurând totodată o finanțare durabilă din partea autorităților publice, a întreprinderilor, prin intermediul conturilor individuale de formare și alte instrumente. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În același timp, caracterul perturbator al acestor schimbări face ca sarcina de anticipare a viitoarelor competențe să fie din ce în ce mai dificilă. Și oferta de competențe este în evoluție, dar este nevoie de timp de adaptare la noile competențe emergente. Deși angajatorii subliniază importanța STIM, a competențelor digitale și a EFP, încă de acum se vorbește și de o tranziție spre competențe non-tehnice/transversale (11), care le permit oamenilor să se adapteze la medii de lucru și la situații de viață diferite (12). Aceste competențe sunt concepute, de obicei, în organizații care oferă educație non-formală (organizații de tineret etc.), iar sprijinul financiar durabil acordat acestor prestatori este esențial. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În plus, este important să se investească de pe acum în dezvoltarea strategică a unor noi programe de formare. Este vorba de instrumente politice esențiale care să răspundă nevoilor și lacunelor în materie de competențe, iar investițiile în acestea pot necesita timp pentru a da rezultate, în special pentru programe la niveluri mai înalte și de o durată mai mare. Pentru a informa sistemul de educație și formare cu destul timp înainte, anticiparea sistematică a nevoilor în materie de competențe este esențială pentru a permite reacții strategice și a preveni necorelările în materie de competențe (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Situația generată în toată lumea de recenta pandemie de COVID-19 a arătat că, dacă este necesar, învățarea se poate adapta rapid la schimbări, în funcție de împrejurări. Cursanții dezvoltă o varietate de noi abordări (cum ar fi învățarea independentă sau proiectele de învățare), devin mai curioși și își îmbunătățesc competențele informatice pentru a participa la activități de învățare la distanță. O serie de platforme digitale sunt utilizate constant în mod gratuit. Competențele transversale esențiale îi ajută atât pe cursanți, cât și cadrele didactice să se adapteze la această schimbare. Când viața va reveni la „normal”, societatea va trebui să tragă învățăminte din această experiență și să continue să dezvolte aceste abordări și competențe, investind suficient în ele, astfel încât fiecare cursant, indiferent de situația sa socială, să le poată folosi și exploata. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Contextul politic

| 3.1. | Comunicarea Comisiei intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” (14) subliniază că competențele sunt esențiale pentru viitor. Competențele le permit oamenilor să fructifice avantajele pe care le oferă evoluțiile rapide la locul de muncă. Jumătate din forța de muncă actuală va trebui să-și actualizeze competențele în următorii cinci ani, iar tranzițiile digitale și ecologice vor necesita noi competențe. Alături de programele de ucenicie, educația și formarea profesională pot promova capacitatea de inserție a tinerilor și adulților deopotrivă și pot răspunde nevoilor în schimbare ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE reamintește că dreptul la educație a fost consacrat în Constituția UNESCO (1945) la rubrica „Educație pentru toți”, iar învățarea pe tot parcursul vieții (LLL) a primit din ce în ce mai multă atenție în contextul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, ocupând un loc important în ODD4 privind educația. ODD4 este privit nu numai ca o modalitate de îmbunătățire a seturilor de competențe și de stimulare a economiei, ci și de promovare a obiectivelor privind diversitatea culturală și pacea. Cu toate acestea, obiectivele ODD care definesc rolul LLL nu includ niciun criteriu de referință în ceea ce privește finanțarea (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază necesitatea de a pune în aplicare primul și cel de-al patrulea principiu ale Pilonului european al drepturilor sociale, făcând din educație, formare profesională și învățare incluzive și de calitate pe tot parcursul vieții un drept pentru toți cetățenii din Europa, și necesitatea de a sprijini punerea în aplicare a acestui principiu printr-o finanțare publică sustenabilă, convenită cu partenerii sociali și cu societatea civilă. Acest drept trebuie să devină realitate pentru a garanta că toți adulții au acces egal la educație și formare incluzive și de înaltă calitate, atât la locurile de muncă, cât și în afara lor. Ar trebui să se acorde un sprijin eficace lucrătorilor cu orice nivel de calificare, indiferent de dimensiunile întreprinderii și de zona geografică în care lucrează. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază că drepturile și principiile Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv dreptul la educație, formare și LLL de înaltă calitate și favorabile incluziunii la nivel național, trebuie puse în aplicare prin investiții publice adecvate (16). Cu toate acestea, resursele bugetare încă sunt supuse uneori constrângerilor bugetare severe ale pieței interne și normelor fiscale stabilite de Pactul de stabilitate și de creștere. Rămâne o provocare pentru guverne să găsească resursele publice necesare pentru a realiza reechilibrarea socială. Rămâne nerezolvat conflictul dintre normele bugetare obligatorii și un set de drepturi și principii fără resursele necesare pentru aplicarea lor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Raportul Comisiei globale a OIM privind viitorul muncii, intitulat „Work for a Brighter Future” („Munca pentru un viitor mai luminos”) (17) arată că stabilirea unor oportunități eficiente de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți este o responsabilitate comună, care necesită implicarea activă și susținerea guvernelor, angajatorilor, lucrătorilor și a instituțiilor de învățământ. În cooperare cu partenerii sociali, guvernele trebuie să extindă și să reformuleze politicile de dezvoltare a competențelor, serviciile de ocupare a forței de muncă și sistemele de formare, oferind lucrătorilor suficient timp și sprijin financiar de care au nevoie pentru a învăța. Raportul propune instituirea unui sistem de drepturi la învățare printr-un sistem reconfigurat de „asigurare a muncii” sau un „fond social” și prin introducerea unor „conturi individuale de învățare”, care ar permite lucrătorilor să beneficieze de timp liber pentru a urma acțiuni de formare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE salută inițiativa importantă a Președinției finlandeze a Consiliului, care a organizat prima reuniune comună a Consiliului între miniștrii de finanțe și ai educației din UE, pentru a discuta importanța finanțării publice pentru educație și formare profesională. Comitetul invită viitoarele președinții ale UE și Comisia Europeană să continue această inițiativă pentru a consolida cooperarea dintre factorii de decizie la cel mai înalt nivel. Este necesară și implicarea miniștrilor responsabili pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale. Ulterior, CESE ar dori să vadă acest tip de cooperare pus în aplicare la nivel național. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE sprijină accentul pus în scrisoarea de misiune a comisarului Nicolas Schmit (18) pe implementarea și actualizarea agendei pentru competențe, pe identificarea și eliminarea deficitelor de competențe și pe sprijinirea recalificării ca parte a tranziției juste. Explorarea ideii de a propune conturi de învățare individuale este una dintre modalitățile care ar putea contribui ca persoanele de vârstă activă să poată acumula drepturi de formare și să le poată utiliza pentru a beneficia de o formare de calitate. CESE solicită statelor membre să asigure cooperarea tripartită și partajarea responsabilității în alocarea resurselor publice disponibile pentru angajați și lucrători. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE salută Concluziile Consiliului privind „Rolul esențial al politicilor de învățare pe tot parcursul vieții în înzestrarea societăților cu mijloacele necesare pentru a aborda tranziția tehnologică și tranziția către o economie verde în sprijinul unei creșteri durabile și favorabile incluziunii” (19), adoptate la 8 noiembrie 2019, pentru că invită Comisia „să actualizeze politicile actuale de învățare pe tot parcursul vieții în ceea ce privește eficiența, amploarea și grupurile-țintă, pentru a putea răspunde mai bine nevoilor de învățare care apar în urma schimbărilor survenite în societate și în lumea muncii, inclusiv prin dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației (20), prin reflectarea învățării pe tot parcursul vieții în cadrul strategic viitor pentru cooperare în domeniul educației și formării și prin valorificarea oportunităților oferite de Erasmus+, Fondurile sociale europene și alte instrumente relevante ale Uniunii”. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Situația actuală

| 4.1. | Deși nu sunt disponibile cifre cu privire la investițiile totale din învățarea pe tot parcursul vieții, datele (21) arată că doar aproximativ 0,1 % până la 0,2 % din PIB reprezintă cheltuieli publice pentru educația adulților. Cheltuielile totale pentru educația adulților, inclusiv alte surse financiare, precum finanțarea prin angajatori, taxele pentru persoanele implicate în procesul de învățare, variază între 1,1 % și mai puțin de 0,6 % din PIB. În același timp, ultimele estimări ale Cedefop arată că există 128 de milioane de adulți în UE-28+ cu un potențial de perfecționare și recalificare profesională, reprezentând 46 % din populația adultă din acest domeniu (22). Doar 11,1 % dintre adulți sunt implicați în forme de învățare pentru adulți, în timp ce Uniunea Europeană și-a stabilit obiectivul de a atinge 15 % până în 2020, țintă pe care nu a reușit să o atingă. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În Concluziile Consiliului European de la Lisabona (23) s-au stabilit obiective clare pentru ca toate părțile interesate să crească investițiile anuale pe cap de locuitor în resurse umane, în timp ce Orientările privind ocuparea forței de muncă (13, 14 și 16) (24) invită statele membre să stabilească obiective corespunzătoare. CESE salută rapoartele de țară ale Comisiei Europene din 2019 (25)
  din cadrul procesului semestrului european, deoarece solicită creșterea nivelului de investiții în educație și formare în 16 țări (26) și în competențe în 24 de țări (27), pentru a compensa un deceniu de reduceri bugetare și de subfinanțare a sistemelor de învățământ, cu efectele lor negative, bine documentate, asupra educației de calitate, asupra personalului și a infrastructurii din domeniul educației (28). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE constată că există o lipsă clară de coerență între apelul Comisiei Europene la investiții durabile în domenii favorabile creșterii, precum toate sectoarele educației, și apelul la măsuri de optimizare, care le afectează în mod negativ. O comunicare a Comisiei privind principalele constatări din rapoartele de țară (29) ale semestrului european din 2019 prezintă un scenariu economic favorabil, finanțele publice înregistrând îmbunătățiri în fiecare stat membru. Cu toate acestea, comunicarea avertizează, de asemenea, cu privire la incertitudinea de la nivel mondial și invită statele membre să stimuleze în continuare productivitatea, îmbunătățind reziliența economiilor lor și asigurându-se că toți cetățenii beneficiază de pe urma creșterii economice. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Observații generale

| 5.1. | Statele membre trebuie să ofere posibilități de formare tuturor – șomerilor și salariaților, bărbaților și femeilor. În acest sens, Orientarea nr. 6 privind ocuparea forței de muncă: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și a competențelor (30) ar trebui să ia în considerare și să solicite măsuri cum ar fi stabilirea de indicatori privind investițiile publice și private în EFP și sisteme care să le permită lucrătorilor să beneficieze de concediu plătit în scopuri de formare. În această privință, CESE a subliniat deja necesitatea de a le asigura condiții de viață decente în cursul formării. Ar trebui să se analizeze dacă UE trebuie să ia măsuri – și care anume – pentru a face din instrumentele utilizate în unele state membre ale UE (granturi, împrumuturi, acorduri colective de muncă privind concediul de studii plătit sau alte dispoziții) practici standard în celelalte state membre (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Și partenerii sociali și organizațiile societății civile au un rol esențial în guvernanța sistemului de educație și formare, inclusiv să anticipeze și să furnizeze competențe, iar responsabilitatea partajată a partenerilor sociali la nivelul întreprinderilor este esențială atât în legătură cu investițiile în educația și formarea de perspectivă a forței lor de muncă angajate, cât și în ceea ce privește costurile de recalificare necesare pentru toți lucrătorii concediați. Persoanele în vârstă sunt cele mai vulnerabile în acest sens. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Discuțiile cu privire la o propunere a UE privind conturile individuale de învățare se află într-un stadiu foarte incipient, dar există o serie de considerații care ar trebui să fie precizate în detaliu dacă o astfel de propunere trebuie să fie introdusă, de exemplu, dacă formarea lucrătorilor este definită prin lege și/sau prin acord colectiv, ceea ce trebuie respectat pentru a garanta că angajatorii și lucrătorii pot determina conținutul, locul și perioada de formare. Prin urmare, este vorba de o competență națională, iar recomandările adresate statelor membre cu privire la modul în care ar trebui finanțate conturile de învățare și cine ar trebui să primească sprijin financiar (întreprinderi, instituții de formare, servicii publice responsabile de forța de muncă sau lucrători) trebuie să fie definite prin intermediul dialogului social, cu respectarea acordurilor colective și a legislației naționale. Este important ca aceste reflecții să acorde atenție diversității sistemelor și abordărilor naționale și ca partenerii sociali să joace un rol important. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE își reiterează solicitarea de a pune un accent mai mare pe investiții sociale, printre altele, în educație, formare și LLL. CESE a solicitat deja luarea în considerare a aplicării principiului regulii de aur a finanțelor, și anume excluderea investițiilor publice orientate către viitor din calculul deficitelor publice nete în contextul normelor bugetare ale UEM (32). CESE recomandă să se dezbată dacă regula de aur a finanțelor se poate aplica și investițiilor sociale sprijinite prin fondurile structurale ale UE (33). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Combinația dintre o învățare flexibilă și adaptată și un sprijin personalizat, însoțite de orientare profesională pe tot parcursul vieții ajută, de asemenea, persoanele inactive și șomerii de lungă durată să găsească un loc de muncă, ceea ce conduce la obținerea unor câștiguri sociale și economice și la economii pe termen lung în domeniul protecției sociale. O asociere optimă de componente sau de caracteristici ale abordării poate crea condițiile necesare pentru consolidarea, dezvoltarea și punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor (34) într-un mod durabil, deși grupurile-țintă, nevoile de competențe și guvernele se schimbă în timp. Dispozițiile privind formarea trebuie concepute în așa fel încât să stimuleze și să sprijine mobilitatea între sectoare și în cadrul acestora. Asigurarea acestor tranziții este benefică pentru capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor și pentru capacitatea angajatorilor de a atrage noi candidați. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE consideră că statele membre ar trebui să sprijine sectorul public, furnizorii de educație non-profit și organizațiile societății civile, susținând finanțarea pentru a furniza o oportunități de învățare de înaltă calitate pe tot parcursul vieții, care să fie mai accesibile. Calitatea ridicată a furnizării serviciilor de formare ar trebui garantată prin asigurarea unei bune calități. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Îmbunătățirea investițiilor în educația adulților și formarea angajaților este legată, în mare măsură, de contribuția adecvată a cercetării la elaborarea, reforma și punerea în aplicare a politicilor și sistemelor LLL. Pentru a asigura investiții eficace în perfecționarea și conversia profesională a lucrătorilor din întreprinderi, sunt necesare date suplimentare privind investițiile întreprinderilor și sprijinul financiar din partea guvernelor. Contribuțiile lucrătorilor, ale sindicatelor și altor părți interesate ar trebui să fie analizate în mod corespunzător și incluse în dezbaterile politice, cu accent pe investiții în formarea diverselor competențe (profesionale, specifice întreprinderii, competențe-cheie, competențe de bază etc.) pentru lucrători cu niveluri diferite de competențe, atât femei, cât și bărbați, pe formarea în cadrul întreprinderilor și în afara acestora, pe furnizarea de către alți furnizori etc. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Ca urmare a gamei variate și a numărului mare de furnizori diferiți, educația adulților nu este coordonată nici la nivelul statelor membre, nici la nivel european. O abordare integrată, care să reunească mai multe domenii de politică și părți interesate, cu un accent deosebit pe guvernanța democratică a elaborării și punerii în aplicare a politicii LLL, inclusiv pe un dialog social eficace cu partenerii sociali și pe consultarea cu societatea civilă, poate îmbunătăți eficacitatea politicilor de investiții, crescând astfel șansele să se ajungă la potențialele grupuri-țintă foarte diverse și ca nevoile persoanelor vulnerabile să fie abordate. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Pentru ca LLL să aibă succes, CESE face apel la toți factorii de decizie de la nivelul UE și de la nivel național să abordeze următoarele provocări pentru mediile LLL și să sprijine financiar soluțiile la aceste probleme, în conformitate cu obiectivele ce le revin: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | să elaboreze și pună în aplicare strategii pe termen lung pentru a încuraja forme de colaborare între furnizorii de învățare formală, non-formală și informală, sprijinind astfel nevoile de învățare și formare ale cursanților. Pentru a fi sustenabile, aceste strategii ar trebui elaborate împreună cu asociațiile reprezentative de la nivel regional, național și european, și ar trebui să includă sprijinul pentru acestea; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | să garanteze că cursanții pot juca un rol activ în programele lor de învățământ, concepându-le în primul rând în funcție de nevoi și permițându-le cursanților să devină creatori activi, mai degrabă decât consumatori pasivi de cunoștințe și inovații; |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | să îi sprijine pe cursanții de toate vârstele și din toate mediile să participe la diverse forme de învățare, la combinarea și înlocuirea lor, în conformitate cu nevoile și aptitudinile personale, prin sisteme de educație și formare mai flexibile și prin furnizarea de orientări de înaltă calitate pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | să considere validarea învățării non-formale și informale [astfel cum se prevede în Recomandarea Consiliului privind validarea (35)] ca prioritate urgentă, dat fiind potențialul său de a crește vizibilitatea tuturor aptitudinilor, competențelor și cunoștințelor care pot sprijini participarea semnificativă în societate și pe piața muncii, mai ales pentru grupurile vulnerabile (36); |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | să sporească la nivel local oferta de oportunități de învățare pe tot parcursul vieții, prin utilizarea infrastructurii comunitare și educative existente, pentru a crea spații multifuncționale de învățare deschise tuturor; astfel de „centre comunitare de învățare pe tot parcursul vieții” există deja în diverse forme în statele membre, dar ar trebui să devină un concept de bază în elaborarea politicilor. |
| --- | --- |

5.9.5.

6.   Observații specifice privind sursele de finanțare europene și naționale și politicile necesare pentru asigurarea unei finanțări durabile (37)

6.1.   Considerații privind sursele de finanțare ale UE

| 6.1.1. | În cadrul său financiar multianual pentru perioada 2021-2027, Comisia Europeană a anunțat mai multe modalități de îmbunătățire a Planului de investiții UE, prin introducerea unei componente dedicate investițiilor și competențelor sociale în cadrul InvestEU. Aceasta face dovada unui angajament de alocare a investițiilor sociale și de creare a instrumentelor potrivite pentru a permite realizarea acestora. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Comisia și statele membre ar trebui să utilizeze oportunitățile oferite de fondurile UE (cum ar fi FSE, Erasmus+, FEIS și alte instrumente relevante ale UE) și să valorifice la maximum resursele financiare disponibile ale UE. În orice caz, viitorul CFM ar trebui să combată limitarea posibilităților bugetare pentru LLL la nivelul statelor membre și la nivelul UE (38). Cu toate acestea, deși fondurile UE pot juca un rol important în dezvoltarea competențelor/LLL, dependența excesivă de fondurile UE poate genera preocupări cu privire la durabilitatea finanțării, întrucât finanțarea UE este alocată proiectelor și are un caracter temporar. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Pentru a asigura investiții naționale durabile în LLL și educația adulților, procesul semestrului european joacă un rol esențial în evidențierea accentului necesar asupra finanțării. Pentru ca politicile LLL de la nivel național/regional să fie puse în aplicare în mod eficace, trebuie să se asigure un nivel adecvat de finanțare. Creșterea durabilității și a continuității finanțării este esențială pentru a asigura durabilitatea activității de furnizare a educației și formării adulților și capacitatea furnizorilor de LLL de a inova și de a-și dezvolta activitatea în acest domeniu. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Considerații privind politicile care sprijină distribuirea adecvată a fondurilor

| 6.2.1. | Dezvoltarea unei culturi a evaluării este importantă. Diverși factori pot contribui în acest sens, cum ar fi un angajament politic față de elaborarea de politici bazate pe date concrete (și responsabilitate), cerințe legale pentru evaluare, cerințe de evaluare a finanțării europene și formarea și educația evaluatorilor, pentru a garanta că evaluarea este realizată pe tot parcursul ciclului politic. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Este important să se evalueze regulat eficacitatea măsurilor de sprijin financiare și nefinanciare puse în aplicare pentru a ajunge la grupurile-țintă de adulți, precum și eficiența utilizării resurselor. Trebuie să existe mecanisme solide de monitorizare și evaluare. Rezultatele evaluărilor ar trebui să contribuie la elaborarea politicilor și la oferirea de informații referitoare la LLL în acest scop. Pe baza unor dovezi solide, evaluările pot sugera nevoia de a modifica (sau întrerupe) măsurile existente și/sau de a introduce măsuri noi. De asemenea, ele pot identifica practici eficace, care ar putea fi extinse prin finanțare suplimentară sau mai durabilă. Partenerii sociali ar trebui să fie implicați în monitorizarea și evaluarea sistemelor. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Sunt necesare mecanisme de finanțare care să mobilizeze resurse naționale și să presupună o partajare adecvată a costurilor între autorități publice, angajatori, persoane fizice și alte părți interesate relevante (de exemplu, parteneri sociali, furnizori de servicii de formare, ONG-uri). Așa cum se menționează în baza de date a Cedefop privind finanțarea învățării în rândul adulților (39), există diverse mecanisme de finanțare, care vizează persoane și întreprinderi/angajatori și care au obiectivul de a crește participarea și investițiile private în educație și formare. Aceste posibilități trebuie coordonate corespunzător de către autoritățile publice, în timp ce, în cazul fondurilor sectoriale de formare, partenerii sociali sunt cei care își asumă rolul coordonării. Instrumentele financiare pentru persoane includ, de exemplu, conturi individuale destinate învățării/bonuri, împrumuturi (cu costuri scăzute) și concedii pentru formare plătite. Sprijinul financiar pentru întreprinderi poate fi acordat prin programe de subvenționare (prin reținere la sursă), stimulente fiscale sau granturi (finanțate din sistemul general de impozitare). Aceste tipuri de instrumente de partajare a costurilor constituie și o modalitate de a asigura responsabilitatea comună pentru dezvoltarea/punerea în aplicare a politicilor LLL și pentru investiții în competențe. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Dialogul social și contractele colective, în special la nivel sectorial, joacă un rol important în guvernanța sistemelor de formare, în crearea oportunităților de formare și în îmbunătățirea relevanței și a furnizării de formare pentru angajați. Aceasta presupune ca partenerii sociali să colaboreze pentru a stimula tranziția și parcursurile de carieră între sectoare. În mai multe state membre s-au instituit fonduri pentru formare, care pot juca un rol important (40). |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Instrumentele de finanțare pot fi mai eficace dacă sunt combinate cu măsuri adecvate de sprijin nefinanciar. Instrumentele trebuie să fie concepute cu atenție, pentru a viza în mod eficace grupurile specifice/prioritare vulnerabile (precum persoane cu un nivel scăzut de calificare, șomeri în vârstă sau angajați ai IMM-urilor). La conceperea unui instrument de finanțare, este important să se ia în considerare și complementaritatea sa și sinergia cu alte instrumente existente. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1. | Măsurile nefinanciare pentru indivizi implică și măsuri prevăzute, de obicei, ca parte a orientării profesionale sau a serviciilor de orientare pe tot parcursul vieții și posibilități de validare. În plus, aceste servicii ar trebui să informeze persoanele implicate în procesul de învățare despre sprijinul financiar disponibil pentru educația adulților și despre modalitățile în care pot beneficia de acesta. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

| 6.2.5.2. | Pentru întreprinderi, sprijinul nefinanciar poate fi acordat prin: informații și îndrumări cu privire la oportunitățile de finanțare, sprijin administrativ pentru solicitarea finanțării, identificarea nevoilor de formare și elaborarea planurilor de formare prin servicii de consultanță, promovarea parteneriatelor sau a rețelelor de întreprinderi (în rândul IMM-urilor sau a rețelelor care includ IMM-uri) pentru punerea în comun a resurselor și pentru a aborda capacitatea de formare insuficientă. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Orice sarcină administrativă pentru solicitanți, beneficiarii finanțării și entitățile care administrează fondurile ar trebui să fie redusă la minimum, în timp ce conceperea adecvată/orientarea corespunzătoare și monitorizarea eficace a instrumentului de finanțare ar trebui să garanteze că efectul de balast și/sau efectele de substituție sunt evitate. |
| --- | --- |

6.2.6.

Bruxelles, 7 mai 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

1

(2)  JO C 389, 18.11.2019, p. 12.

2

(3)  Spațiul european al educației.

3

(4)  https://eu2020.hr/

4

(5)  COM(2020) 14 final.

5

(6)  JO C 332, 8.10.2015, p. 68.

6

(7)  Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1) și JO C 13, 15.1.2016, p. 49.

7

(8)  Concluziile Consiliului privind „Rolul esențial al politicilor de învățare pe tot parcursul vieții în înzestrarea societăților cu mijloacele necesare pentru a aborda tranziția tehnologică și tranziția către o economie verde în sprijinul unei creșteri durabile și favorabile incluziunii”.

8

(9)  JO C 62, 15.2.2019, p. 165.

9

(10)  Raport privind „Planul european pentru învățarea în rândul adulților”.

10

(11)  De exemplu, Forumul Economic Mondial a publicat un raport (2015) care sublinia problema presantă în secolul XXI a inadecvării competențelor și modalitățile de abordare a lor prin intermediul tehnologiei, în care scoate în evidență nevoia de competențe (precum gândirea critică și colaborarea) și calitățile de caracter (precum curiozitatea, inițiativa și poziția de lider), pe lângă informațiile de bază menționate în mod tradițional.

11

(12)  Aviz JO C 14, 15.1.2020, p. 46 și JO C 237, 6.7.2018, p. 8.

12

(13)  Raportul Forumului Economic Mondial: „O nouă viziune pentru educație: valorificarea potențialului tehnologiei”.

13

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Documentul de bază al Asociației europene pentru educația adulților (AEEA) pe tema „Educația adulților și durabilitatea”.

15

(16)  JO C 262, 25.7.2018, p. 1.

16

(17)  Raportul Comisiei Globale a OIM privind viitorul muncii: „Work for a brighter future” („Munca pentru un viitor mai luminos”).

17

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

18

(19)  JO C 389, 18.11.2019, p. 12.

19

(20)  Spațiul european al educației.

20

(21)  Raportul Comisiei Europene pe tema „Dezvoltarea sectorului educației adulților”.

21

(22)  Cedefop.

22

(23)  Concluziile Președinției Consiliului European de la Lisabona, din 23-24 martie 2000.

23

(24)  Linii directoare privind ocuparea forței de muncă.

24

(25)  Rapoarte de țară.

25

(26)  Pentru BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES și UK.

26

(27)  Pentru AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE și UK.

27

(28)  Pentru BG, EE, GR, IT, PT, RO și SE.

28

(29)  COM(2019) 500 final.

29

(30)  JO C 332, 8.10.2015, p. 68.

30

(31)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57, JO C 237, 6.7.2018, p. 8 și JO C 14, 15.1.2020, p. 60.

31

(32)  JO C 177, 18.5.2016, p. 35, JO C 268, 14.8.2015, p. 27.

32

(33)  JO C 226, 16.7.2014, p. 21.

33

(34)  Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 pe tema „Parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți” (JO C 484, 24.12.2016, p. 1).

34

(35)  Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).

35

(36)  JO C 13, 15.1.2016, p. 49.

36

(37)  Cf. și „Cadrul analitic al Cedefop pentru dezvoltarea parcursurilor de actualizare a competențelor adulților”.

37

(38)  În avizul său (JO C 62, 15.2.2019, p. 194), CESE a solicitat triplarea bugetului programului Erasmus+.

38

(39)  Baza de date a Cedefop.

39

(40)  Raportul partenerilor sociali europeni pe tema „Promovarea parteneriatului social în formarea angajaților”.

40

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 551-a sesiune plenară (la distanță) a CESE, 5.5.2020-7.5.2020

| 14.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 232/18

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

| Raportor general: | doamna Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Raportor general:

doamna Ellen NYGREN

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 6.3.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 7.5.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 551 – sesiune plenară la distanță |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 251/03/07 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 6.3.2020

Temei juridic

Articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în sesiunea plenară

7.5.2020

Sesiunea plenară nr.

551 – sesiune plenară la distanță

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

251/03/07

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută orientările revizuite propuse privind ocuparea forței de muncă. Rolul acestora de busolă pe termen lung pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre ale UE este, de asemenea, important pe timp de criză. Politicile de ocupare a forței de muncă sunt esențiale pentru dezvoltarea economică și socială a Uniunii Europene în ansamblu și a fiecărui stat membru în parte. Punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale (EPSR) este un mijloc de care dispun toate statele membre în eforturile de realizare a unei convergențe ascendente durabile și, în acest sens, se impune revizuirea orientărilor privind ocuparea forței de muncă. UE și statele sale membre trebuie să depună eforturi suplimentare pentru a elimina disparitățile. Convergența ascendentă este un principiu transversal, care trebuie să fie luat în considerare și integrat în toate politicile Uniunii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Propunerea privind orientările revizuite privind ocuparea forței de muncă a fost publicată înainte de izbucnirea epidemiei de COVID-19. COVID-19 s-a transformat între timp într-o pandemie ale cărei efecte au dus la măsuri de urgență imperios necesare și în ceea ce privește politicile privind piața forței de muncă. Pentru a limita răspândirea bolii, au fost puse în aplicare măsuri fără precedent în toate statele membre ale UE și în afara acesteia. CESE consideră că, pentru o acțiune coordonată, sunt necesare eforturi suplimentare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE este convins că numai un plan european global de redresare economică ar permite statelor membre ale UE, cetățenilor, întreprinderilor și lucrătorilor săi să facă față cât mai bine consecințelor pandemiei de COVID-19 și să reconstruiască o economie europeană mai durabilă și mai rezilientă. Deși nu este sigur cât timp va dura situația extraordinară creată de pandemia de COVID-19, este clar că efectele se vor resimți multă vreme pe piața forței de muncă. Prin urmare, orientările privind ocuparea forței de muncă 2020 ar trebui, la rândul lor, adaptate pentru a ține seama de această nouă situație. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Șocul economic cauzat de pandemia de COVID-19 a generat deja o criză în plan social și în materie de ocupare a forței de muncă, care poate avea un impact puternic și de lungă durată asupra piețelor europene ale muncii. În acest context, pentru anul în curs, ar trebui avută în vedere adoptarea unor orientări suplimentare și extraordinare/de urgență privind ocuparea forței de muncă, care să îndrume statele membre ale UE în adaptarea politicilor de ocupare a forței de muncă, impusă de actuala situație fără precedent. Aceste orientări de urgență privind ocuparea forței de muncă în contextul pandemiei de COVID-19 ar putea cuprinde propuneri de măsuri temporare eficiente necesare pentru atenuarea impactului crizei, de exemplu contracte de muncă pe termen scurt, acordarea de sprijin pentru venit, extinderea indemnizației de boală (respectându-se, totodată, normele privind responsabilitatea angajatorilor în ceea ce privește sănătatea și siguranța angajaților). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Conform orientării 5, statele membre sunt încă încurajate să promoveze „forme inovatoare de muncă”. Deși noile forme de muncă inovatoare oferă oportunități de creștere economică, CESE a subliniat deja numeroasele provocări pe care acestea le generează. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să își propună să traducă tendințele asociate acestor noi forme de muncă în oportunități echitabile în materie de ocupare a forței de muncă. Ar trebui salutată solicitarea privind asigurarea unui nivel adecvat și echitabil al salariilor, fie prin îmbunătățirea mecanismelor privind salariile minime legale, în cazul în care acestea există, fie prin negocieri colective. Implicarea partenerilor sociali este esențială și este foarte pozitiv faptul că orientarea 5 le solicită statelor membre „să promoveze dialogul social și negocierile colective în vederea stabilirii salariilor”. În acest sens, orientarea ar trebui să se încheie cu propuneri care să consolideze eficacitatea acordurilor colective, prin extinderea domeniului lor de aplicare. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În ceea ce privește orientarea 6 („Consolidarea ofertei de forță de muncă și îmbunătățirea accesului la locuri de muncă, aptitudini și competențe”), CESE apreciază că orientarea se referă la o viziune globală asupra competențelor, asociată cu un sistem de producție durabil. CESE salută faptul că orientările solicită statelor membre să se adapteze și să investească în sistemele lor de educație și formare, pentru a oferi o educație de înaltă calitate și favorabilă incluziunii, inclusiv în domeniul educației și formării profesionale. CESE solicită, în acest sens, elaborarea de strategii europene și naționale mai eficace de asigurare a finanțării durabile pentru conversia profesională și perfecționarea tuturor adulților prin intermediul acțiunilor de învățare pe tot parcursul vieții, care să pună accentul, în special, pe acordarea unui sprijin eficace lucrătorilor și șomerilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În ceea ce privește orientarea 7 („Consolidarea funcționării piețelor forței de muncă și eficacitatea dialogului social”), trebuie precizat că funcționarea corespunzătoare a dialogului social este esențială pentru orice politică de ocupare a forței de muncă, inclusiv pentru punerea în aplicare a orientărilor UE privind ocuparea forței de muncă. Prin urmare, trebuie depuse mai multe eforturi pentru a facilita și promova dialogul social, atât la nivel național, cât și la nivel european. În plus, Comisia a realizat progrese în materie de implicare a societății civile în procesul semestrului european, iar acest lucru trebuie apreciat și folosit ca punct de plecare. Unul dintre elementele care lipsesc din această orientare este necesitatea de a îmbunătăți securitatea și sănătatea la locul de muncă. În contextul pandemiei de COVID-19, un loc de muncă care respectă normele în materie de sănătate și securitate este vital pentru a combate riscul de infectare și de răspândire a virusului și a altor boli. Ca întotdeauna, în special în situații excepționale, angajatorii trebuie să își asume responsabilitatea în ceea ce privește sănătatea și securitatea lucrătorilor lor și să le ofere atât acestora, cât și reprezentanților lor informații adecvate, să facă evaluări ale riscurilor și să ia măsuri de prevenire. Autoritățile publice, întreprinderile, angajații și partenerii sociali trebuie să joace cu toții un rol, pentru a proteja lucrătorii, familiile acestora și societatea în general. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Majoritatea întreprinderilor mici și mijlocii au resurse economice și manageriale limitate și, prin urmare, ar trebui să li se ofere ajutor practic, financiar și adaptat pentru programe de securitate și sănătate în muncă (SSM), pentru a adapta locurile de muncă, și a pune în aplicare rapid noi proceduri și practici pentru a proteja lucrătorii. Inspectorii de muncă, EU-OSHA (Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă), Rețeaua întreprinderilor europene și autoritățile competente de la nivel național pot oferi sprijin practic – de exemplu, instrumente eficiente din punctul de vedere al costurilor, gratuite și ușor de utilizat, informații, orientări și consiliere. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În ceea ce privește orientarea 8 („Promovarea egalității de șanse pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei”), trebuie combătute toate formele de practici discriminatorii. Protecția socială și asistența medicală trebuie puse la dispoziția tuturor. Obiectivele privind promovarea participării femeilor pe piața forței de muncă și îmbătrânirea activă ar trebui sprijinite prin măsuri adecvate, precum accesul tuturor la servicii publice de calitate și asigurarea unor condiții decente de muncă pentru toți. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să ia în considerare și obiective de protecție socială, precum acoperirea integrală și eficace, caracterul adecvat și transparența. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Context

| 2.1. | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că statele membre trebuie să considere propriile politici economice și promovarea ocupării forței de muncă drept o problemă de interes comun și să își coordoneze acțiunile în cadrul Consiliului (1). Articolul 148 din TFUE prevede adoptarea de către Consiliu a unor linii directoare privind ocuparea forței de muncă. Orientările definesc domeniul de aplicare și direcția coordonării politicilor statelor membre și servesc drept bază pentru recomandările specifice fiecărei țări în cadrul procesului semestrului european. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Orientările privind ocuparea forței de muncă și orientările de politică economică au fost adoptate pentru prima dată împreună ca un „pachet integrat” în 2010, în contextul Strategiei Europa 2020. În 2018, orientările privind ocuparea forței de muncă au fost aliniate cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale. CESE a salutat această aliniere încă de la început (2), solicitând totodată, atât în acel moment, cât și într-o serie de avize ulterioare (3), să se depună mai multe eforturi pentru a respecta cu adevărat și a pune în aplicare prevederile acestui pilon. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Întrucât semestrul european a fost actualizat pentru a integra obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), analiza anuală a creșterii a fost transformată în strategie anuală privind creșterea durabilă, iar în prezent se propune revizuirea orientărilor privind ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea Comisiei de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre a fost adoptată la 26 februarie 2020, înainte să înceapă coordonarea măsurilor de urgență pentru combaterea pandemiei de COVID-19. Obiectivul imediat al autorităților publice trebuie să fie de a asigura un echilibru adecvat între protejarea sănătății publice, prin reducerea răspândirii virusului, și menținerea vitalității activității economice. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Organizația Internațională a Muncii (OIM) a avertizat că impactul pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă este „profund, extins și fără precedent” (4), putând duce la pierderea a milioane de locuri de muncă, precum și la creșterea subocupării și a numărului de lucrători săraci, efecte mult mai grave decât cele produse de criza financiară din 2008-2009. Reducerea amplorii impactului va depinde de rapiditatea și hotărârea cu care se vor adopta și pune în aplicare deciziile politice. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE este convins că numai un plan european global de redresare economică ar permite statelor membre ale UE, cetățenilor, întreprinderilor și lucrătorilor săi să facă față cât mai bine consecințelor pandemiei de COVID-19 și să reconstruiască o economie europeană mai durabilă și mai rezilientă (5). Statele membre ar trebui să ajungă rapid la un acord cu privire la un nou cadru financiar multianual (CFM) și să reducă astfel incertitudinile legate de finanțarea investițiilor UE începând din 2021. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Impactul crizei asupra întreprinderilor și lucrătorilor din diverse sectoare economice este dramatic. Multe întreprinderi, în special microîntreprinderile, IMM-urile și întreprinderile sociale, sunt în pericol de insolvență, iar milioane de lucrători riscă să își piardă sursa de venit și locul de muncă (6). În medie, aproximativ 90 % din IMM-uri raportează că sunt afectate din punct de vedere economic și că se așteaptă ca rata de creștere a șomajului să se situeze între 3 % și 5 % (7). Sunt necesare măsuri specifice pentru a sprijini întreprinderile și locurile de muncă din sectoarele-cheie care au fost cel mai grav afectate. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În Europa și în întreaga lume, lucrătorii din domeniul asistenței medicale au fost aplaudați ca eroi aflați în prima linie, făcând tot posibilul pentru a salva vieți omenești și, în prea multe cazuri, plătind ei înșiși cu viața. În unele țări, munca lor, ca și cea a profesorilor și a altor lucrători din sectorul public, a îngrijitorilor la domiciliu în regim intern și a lucrătorilor din sectorul serviciilor de îngrijire a fost subapreciată, aceștia fiind cei mai afectați de măsurile de austeritate adoptate în urma crizei din 2008. În viitor, este esențial ca această apreciere reînnoită să se traducă, în mod concret, în îmbunătățirea termenilor și condițiilor și în realizarea investițiilor necesare în serviciile publice, în special în sistemul de protecție socială. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Criza generată de pandemia de COVID-19 pune în lumină, de asemenea, problemele structurale existente pe piețele europene ale forței de muncă. Există încă inegalități între lucrătorii care beneficiază de forme de muncă mai stabile și mai sigure și cei angajați în forme de muncă mai precare. Atât angajatorii, cât și lucrătorii trebuie să dovedească flexibilitate pentru a face față mutațiilor rapide cu care se confruntă lumea muncii; acest demers trebui să se sprijine pe promovarea securității și a unor condiții de muncă echitabile în toate formele de muncă. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Mulți dintre lucrătorii care sunt considerați, de obicei, „slab calificați” și remunerați proporțional sunt, de fapt, cei care contribuie în mod esențial la menținerea modului nostru de viață, expunând unor riscuri atât propria persoană cât și pe cei apropiați. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Acești lucrători, care sunt deja cei mai vulnerabili în ceea ce privește accesul și participarea pe piața forței de muncă, sunt expuși unui risc mai mare de excluziune. Din această categorie fac parte femeile, tinerii, persoanele cu handicap și alte grupuri care se confruntă cu discriminarea la locul de muncă, de exemplu migranții și romii. Unii lucrători, în special femeile, pot fi obligați să renunțe la locurile de muncă pentru a asuma sarcini de îngrijire a copiilor și a altor membri ai familiei. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Principala preocupare a întreprinderilor europene a fost menținerea poziției lor pe piață și păstrarea locurilor de muncă pentru milioane de lucrători. Întreprinderile și partenerii sociali au găsit soluții pragmatice, de exemplu adaptarea planurilor de afaceri, introducerea contractelor de muncă pe termen scurt, a muncii la distanță sau a altor soluții flexibile, precum și crearea de condiții pentru cursuri de formare la distanță în cadrul întreprinderii. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | În contextul actual, se impune adaptarea procesului de coordonare a politicilor de ocupare a forței de muncă în Uniunea Europeană, astfel încât să răspundă acestei situații noi și fără precedent. Propunerea Comisiei de regulament al Consiliului privind instituirea unui instrument european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj în situație de urgență (SURE) ca urmare a apariției epidemiei de COVID-19 (8) este o inițiativă bine-venită, care oferă sprijin imediat lucrătorilor și întreprinderilor. Dacă este pusă în aplicare rapid, această inițiativă va contribui la atenuarea efectelor negative asupra ocupării forței de muncă și va favoriza apariția condițiilor unei redresări rapide. Deși nu este sigur cât timp va dura situația extraordinară creată de pandemia de COVID-19, este clar că efectele se vor resimți multă vreme. Prin urmare, orientările privind ocuparea forței de muncă 2020 ar trebui, la rândul lor, adaptate pentru a ține seama de această nouă situație. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să fie stabilite pentru o perioadă mai lungă și să fie aplicabile în toate statele membre, ținând seama de condițiile naționale diferite. În contextul actualei pandemii de COVID-19, care dă deja semne că se transformă într-o criză economică și socială, cu un impact puternic și pe termen lung asupra piețelor europene ale forței de muncă, ar trebui totuși luată în considerare posibilitatea adoptării, anul acesta, a unor orientări suplimentare și extraordinare/de urgență privind ocuparea forței de muncă, care să răspundă nevoilor de adaptare a politicilor de ocupare a forței de muncă din statele membre ale UE, astfel încât să facă față acestei situații fără precedent. Metoda deschisă de coordonare existentă ar trebui îmbunătățită în continuare, pentru a sprijini statele membre în evaluarea comparativă a progreselor înregistrate în procesul de reformă și în îmbunătățirea performanței politicilor lor de ocupare a forței de muncă și a sistemelor naționale de protecție socială. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Orientările de urgență privind ocupare a forței de muncă în contextul pandemiei de COVID-19 ar putea cuprinde propuneri de măsuri temporare eficiente, necesare pentru atenuarea impactului crizei, de exemplu contracte de muncă pe termen scurt, acordarea de sprijin pentru venit, extinderea indemnizației de boală, amânarea contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale, a impozitării preliminare a salariilor și a taxei pe valoarea adăugată, precum și promovarea muncii la distanță (respectându-se, totodată, normele privind responsabilitatea angajatorilor în ceea ce privește sănătatea și siguranța angajaților). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | În contextul crizei generate de pandemia de COVID-19, CESE consideră că prezentul aviz reprezintă o ocazie de a formula comentarii și recomandări cu privire la modul de abordare a perturbărilor fără precedent ale piețelor forței de muncă dintr-un număr tot mai mare de țări, urmate de întreruperea parțială a vieții sociale și economice pentru combaterea infecției virale. Această situație le va impune statelor membre ale UE să își adapteze politicile de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Considerații generale

| 3.1. | CESE face trimitere la avizele sale anterioare privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă și reiterează o serie de idei din cuprinsul acestora care sunt încă valabile:






  — | Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a investi în crearea de locuri de muncă de calitate și pentru a combate munca precară, dat fiind faptul că aceasta scade, totodată, productivitatea (9). |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a investi în crearea de locuri de muncă de calitate și pentru a combate munca precară, dat fiind faptul că aceasta scade, totodată, productivitatea (9).

| — | UE și statele sale membre trebuie să depună eforturi suplimentare pentru a elimina disparitățile. Convergența ascendentă este un principiu transversal, care trebuie să fie luat în considerare și integrat în toate politicile Uniunii (10). |
| --- | --- |

—

UE și statele sale membre trebuie să depună eforturi suplimentare pentru a elimina disparitățile. Convergența ascendentă este un principiu transversal, care trebuie să fie luat în considerare și integrat în toate politicile Uniunii (10).

| — | CESE își reiterează solicitarea privind adoptarea unui pachet corespunzător de investiții sociale ca parte a programului european de creștere și investiții, cu alocarea a 2 % din PIB (11). |
| --- | --- |

—

CESE își reiterează solicitarea privind adoptarea unui pachet corespunzător de investiții sociale ca parte a programului european de creștere și investiții, cu alocarea a 2 % din PIB (11).

| — | În cadrul fiecărei orientări trebuie să existe prevederi privind egalitatea de gen; trebuie subliniată în special problema salariilor mici în contextul diferenței de remunerare dintre femei și bărbați (12). |
| --- | --- |

—

În cadrul fiecărei orientări trebuie să existe prevederi privind egalitatea de gen; trebuie subliniată în special problema salariilor mici în contextul diferenței de remunerare dintre femei și bărbați (12).

| — | Strategia privind incluziunea economică și socială a persoanelor cu handicap, a migranților și a romilor este reafirmată în diverse avize. |
| --- | --- |

—

Strategia privind incluziunea economică și socială a persoanelor cu handicap, a migranților și a romilor este reafirmată în diverse avize.

| — | Buna funcționare a dialogului social este esențială pentru asigurarea convergenței sociale ascendente, precum și a accesului la locuri de muncă de calitate, la calificări și la competențe, și pentru îmbunătățirea elaborării și punerii în aplicare a reformelor necesare pentru îndeplinirea acestor obiective (13). |
| --- | --- |

—

Buna funcționare a dialogului social este esențială pentru asigurarea convergenței sociale ascendente, precum și a accesului la locuri de muncă de calitate, la calificări și la competențe, și pentru îmbunătățirea elaborării și punerii în aplicare a reformelor necesare pentru îndeplinirea acestor obiective (13).

| — | Unica modalitate de a crea o societate mai echitabilă constă în crearea unei creșteri economice și a unor locuri de muncă mai durabile și favorabile incluziunii, ridicând totodată nivelul de productivitate și competitivitate, în scopul de a asigura cetățenilor condiții de muncă decente, salarii și pensii corespunzătoare și posibilitatea de a-și exercita drepturile (14). |
| --- | --- |

—

Unica modalitate de a crea o societate mai echitabilă constă în crearea unei creșteri economice și a unor locuri de muncă mai durabile și favorabile incluziunii, ridicând totodată nivelul de productivitate și competitivitate, în scopul de a asigura cetățenilor condiții de muncă decente, salarii și pensii corespunzătoare și posibilitatea de a-și exercita drepturile (14).

| — | De asemenea, într-unul dintre avizele sale privind Pilonul (15), Comitetul a atras atenția asupra necesității de a îmbunătăți tabloul de bord și de a garanta că semestrul european acoperă atât aspectele economice, cât și cele sociale. Raportul dintre supravegherea elementelor macroeconomice și politicile sociale și de ocupare a forței de muncă este fundamental. |
| --- | --- |

—

De asemenea, într-unul dintre avizele sale privind Pilonul (15), Comitetul a atras atenția asupra necesității de a îmbunătăți tabloul de bord și de a garanta că semestrul european acoperă atât aspectele economice, cât și cele sociale. Raportul dintre supravegherea elementelor macroeconomice și politicile sociale și de ocupare a forței de muncă este fundamental.

| — | CESE consideră în continuare că, în pofida progreselor înregistrate în ceea ce privește Pilonul și integrarea orientărilor privind ocuparea forței de muncă în orientările generale ale politicilor economice, între aceste două pachete de orientări există în continuare o lipsă de convergență. CESE salută actualizarea orientărilor prin integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă în semestrul european. |
| --- | --- |

—

CESE consideră în continuare că, în pofida progreselor înregistrate în ceea ce privește Pilonul și integrarea orientărilor privind ocuparea forței de muncă în orientările generale ale politicilor economice, între aceste două pachete de orientări există în continuare o lipsă de convergență. CESE salută actualizarea orientărilor prin integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă în semestrul european.

| 3.2. | CESE reafirmă că, în elaborarea politicilor în materie de reglementare a pieței forței de muncă și a drepturilor sociale, trebuie să fie armonios interconectate competitivitatea, productivitatea și durabilitatea socială, inclusiv drepturile lucrătorilor, având în vedere legătura directă dintre ele. Toate politicile puse în aplicare de instituțiile europene, naționale și locale ar trebui să asigure un echilibru adecvat între durabilitatea economică, cea socială și cea de mediu (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Politicile de ocupare a forței de muncă sunt esențiale pentru dezvoltarea economică și socială a UE în ansamblu și a statelor sale membre. Orientările privind ocuparea forței de muncă au rolul important de a mobiliza într-un efort comun Comisia, guvernele naționale, angajatorii și sindicatele, pentru a moderniza politicile de ocupare a forței de muncă și sistemele de protecție socială, în acord cu contextul economic și social în schimbare din Europa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pilonul european al drepturilor sociale poate fi un mijloc de promovare a convergenței ascendente și a unor condiții de viață și de muncă mai bune în întreaga UE. Viitorul pieței forței de muncă ar trebui să reprezinte o prioritate-cheie în cadrul dezbaterilor privind Pilonul, pentru a aborda schimbările majore în curs din acest domeniu, fiind necesară o strategie europeană coerentă de ocupare a forței de muncă, care să vizeze următoarele teme:






  — | investiții și inovare; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

investiții și inovare;

| — | ocuparea forței de muncă și crearea de locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

—

ocuparea forței de muncă și crearea de locuri de muncă de calitate;

| — | condiții de muncă echitabile pentru toți; |
| --- | --- |

—

condiții de muncă echitabile pentru toți;

| — | tranziții echitabile și fluide, sprijinite de politici active pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

tranziții echitabile și fluide, sprijinite de politici active pe piața forței de muncă;

| — | egalitate de șanse pentru toți; |
| --- | --- |

—

egalitate de șanse pentru toți;

| — | implicarea tuturor părților interesate, în special a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

—

implicarea tuturor părților interesate, în special a partenerilor sociali;

| — | investițiile în sistemele de educație și de formare profesională, pentru a asigura o educație de înaltă calitate și favorabilă incluziunii, inclusiv în materie de educație și formare profesională, învățare pe tot parcursul vieții, perfecționare și recalificare, în special pentru a ține seama de cerințele în materie de competențe digitale și ecologice. |
| --- | --- |

—

investițiile în sistemele de educație și de formare profesională, pentru a asigura o educație de înaltă calitate și favorabilă incluziunii, inclusiv în materie de educație și formare profesională, învățare pe tot parcursul vieții, perfecționare și recalificare, în special pentru a ține seama de cerințele în materie de competențe digitale și ecologice.

| 3.5. | Punerea în aplicare efectivă a EPSR în statele membre va fi posibilă doar dacă acestea dispun de resurse financiare suficiente pentru a investi în politici sociale, transpunând astfel drepturile și principiile în inițiative politice specifice. Prin urmare, este necesară intervenția substanțială a unor mecanisme cum ar fi Fondul social european și Fondul european pentru investiții strategice (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În special șomajul reprezintă o provocare substanțială pentru majoritatea țărilor. Efectele crizei generate de pandemia de COVID-19 impun eforturi mai mari decât în condiții normale pentru introducerea de politici active în domeniul pieței forței de muncă. Mai sunt multe de făcut, atât la nivelul UE, cât și la nivel național. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În conformitate cu principiile EPSR, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă pot fi un instrument important pentru statele membre în elaborarea și punerea în aplicare a unor politici și măsuri care să atenueze pe termen scurt impactul economic și social al crizei generate de pandemia de COVID-19 și să asigure ieșirea din criză fără subminarea drepturilor lucrătorilor sau pierderea competitivității. Acest proces poate fi coordonat în cadrul semestrului european. Promovarea dialogului social ar trebui să constituie o prioritate în cadrul orientărilor privind ocuparea forței de muncă. Ar trebui asigurat un dialog social susținut la toate nivelurile, pentru a face față efectelor crizei într-un mod durabil, atât din punct de vedere economic, cât și social. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Soluția menținerii locurilor de muncă, ca și cea a unei retribuții adecvate în cazul unei reduceri temporare a programului de lucru, este, în acest sens, mai bună decât cea a concedierilor, atât pentru angajatori, cât și pentru angajați. Promovarea la nivelul UE și susținerea financiară a acestor instrumente ale pieței forței de muncă ar reprezenta o contribuție importantă la stabilizarea vieții economice și sociale în actualele circumstanțe excepționale. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În acest context, CESE salută instituirea SURE (18), instrumentul anunțat de Comisia Europeană, menit să sprijine financiar măsurile de reducere temporară a programului de lucru, mecanismele de compensare a veniturilor și alte măsuri care își propun să prevină șomajul cauzat de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În ceea ce privește orientările oferite statelor membre privind modul de punere în aplicare a acestui instrument, CESE solicită Comisiei să se asigure cel puțin că: (a) toate statele membre pun în aplicare măsuri pe termen scurt sau măsuri similare; (b) aceste măsuri acoperă toți lucrătorii, toate sectoarele și toate întreprinderile; (c) plățile sunt acordate de preferință întreprinderilor care își intensifică eforturile de a evita concedierile; (d) partenerii sociali sunt pe deplin implicați în proiectarea, elaborarea și punerea în aplicare a sistemelor, la nivel național, sectorial și la nivel de întreprindere, iar finanțarea UE este alocată pentru a sprijini statele membre care pun în aplicare măsurile necesare. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În recenta declarație comună privind pandemia de COVID-19 (19), partenerii sociali europeni solicită să se depună toate eforturile pentru a ajuta lucrătorii, întreprinderile, activitățile economice și serviciile publice să supraviețuiască crizei, astfel încât acestea să fie în măsură să își reia activitatea în momentul în care criza va lua sfârșit, să își mențină între timp locurile de muncă, să își protejeze lucrătorii de șomaj și de pierderea veniturilor și să își reducă pierderile financiare. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Partenerii sociali îndeamnă guvernele să aprobe, în principal, măsuri care își propun:






  — | să prevină denaturarea pieței unice, inclusiv a interdicțiilor și a restricțiilor la export, în special pentru exportul de echipamente medicale și medicamente, precum și să stopeze închiderea frontierelor pentru circulația mărfurilor; protejarea tuturor modurilor de transport de marfă reprezintă o prioritate în cadrul UE, având, de asemenea, un rol esențial de coordonare și informare cu privire la acțiunile întreprinse în statele membre; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

să prevină denaturarea pieței unice, inclusiv a interdicțiilor și a restricțiilor la export, în special pentru exportul de echipamente medicale și medicamente, precum și să stopeze închiderea frontierelor pentru circulația mărfurilor; protejarea tuturor modurilor de transport de marfă reprezintă o prioritate în cadrul UE, având, de asemenea, un rol esențial de coordonare și informare cu privire la acțiunile întreprinse în statele membre;

| — | să încurajeze cheltuielile și investițiile statelor membre, în special pentru a consolida personalul, echipamentele și mijloacele serviciilor naționale de sănătate, sistemele de protecție socială și alte servicii de interes general; |
| --- | --- |

—

să încurajeze cheltuielile și investițiile statelor membre, în special pentru a consolida personalul, echipamentele și mijloacele serviciilor naționale de sănătate, sistemele de protecție socială și alte servicii de interes general;

| — | să mobilizeze fondurile structurale neutilizate și alte fonduri ale UE, pentru a sprijini statele membre să acorde sprijin financiar și să asigure un venit lucrătorilor afectați de șomaj sau de suspendarea activității; |
| --- | --- |

—

să mobilizeze fondurile structurale neutilizate și alte fonduri ale UE, pentru a sprijini statele membre să acorde sprijin financiar și să asigure un venit lucrătorilor afectați de șomaj sau de suspendarea activității;

| — | să asigure accesul întreprinderilor la credite și sprijin financiar, în special al IMM-urilor de orice tip afectate de măsurile de izolare și de urgență, asigurându-se și o intervenție coordonată din partea UE, a BCE, a BEI și a băncilor naționale de promovare; |
| --- | --- |

—

să asigure accesul întreprinderilor la credite și sprijin financiar, în special al IMM-urilor de orice tip afectate de măsurile de izolare și de urgență, asigurându-se și o intervenție coordonată din partea UE, a BCE, a BEI și a băncilor naționale de promovare;

| — | să activeze Fondul de solidaritate pentru catastrofe naturale și orice altă finanțare disponibilă la nivelul UE, adaptând nivelul bugetului, în prezent insuficient; |
| --- | --- |

—

să activeze Fondul de solidaritate pentru catastrofe naturale și orice altă finanțare disponibilă la nivelul UE, adaptând nivelul bugetului, în prezent insuficient;

| — | de asemenea, ar trebui salutate eforturile Comisiei Europene de valorificare deplină a marjei posibile de flexibilitate în cadrul normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

—

de asemenea, ar trebui salutate eforturile Comisiei Europene de valorificare deplină a marjei posibile de flexibilitate în cadrul normelor privind ajutoarele de stat.

| 3.13. | Statele membre ar trebui să implice partenerii sociali naționali în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor la nivel național. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Comisia și statele membre trebuie să se asigure că sprijinul financiar ajunge la întreprinderi, în special la toate tipurile de IMM-uri, precum și la toți lucrătorii, inclusiv cei cu locuri de muncă precare, care sunt cei mai vulnerabili. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Planul Comisiei privind aplicarea cu flexibilitate a normelor sale privind ajutoarele fiscale și ajutoarele de stat este esențial pentru sprijinirea serviciilor publice, care sunt suprasolicitate, precum și a întreprinderilor și lucrătorilor care au de suferit din cauza crizei. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Fondurile UE destinate protejării lucrătorilor și a întreprinderilor de cele mai grave efecte ale crizei ar trebui să vină în completarea cheltuielilor statelor membre. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Europa trebuie să dea dovadă de responsabilitate, solidaritate și eficiență în această situație de urgență, protejând toți cetățenii, lucrătorii și întreprinderile care au de suferit. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Orientările privind ocuparea forței de muncă joacă un rol important de busolă și în perioada crizei generate de pandemia de COVID-19, când atenția se concentrează în principal pe măsurile pe termen scurt. Nici măcar în situații de urgență nu trebuie uitată perspectiva pe termen lung, în cadrul eforturilor pentru o convergență ascendentă durabilă. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Orientarea 5: Stimularea cererii de forță de muncă

| 4.2.1. | Dintr-o perspectivă pe termen lung, orientările sunt insuficiente pentru a oferi măsuri eficiente de stimulare a cererii de forță de muncă. Toate măsurile propuse se referă la barierele cu care se confruntă întreprinderile la intrarea pe piață și introduc reorientări în materie de impozite, pentru reducerea sarcinii fiscale asupra muncii. Această propunere este pe termen scurt și nu ia în considerare implicațiile politice ale reducerii capacității financiare a statului. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Conform orientării 5, statele membre sunt încă încurajate să promoveze „forme inovatoare de muncă”. Deși noile forme de muncă inovatoare oferă oportunități de creștere economică, CESE a subliniat deja numeroasele provocări pe care acestea le generează. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să încerce să transforme tendințele asociate acestor noi forme de muncă în oportunități echitabile de angajare, bazate pe echilibrul dintre tranzițiile fără sincope de pe piețele muncii și dispozițiile adecvate privind securitatea lucrătorilor (20). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ar trebui salutată solicitarea privind asigurarea unui nivel adecvat al salariilor, fie prin îmbunătățirea mecanismelor de stabilire a salariilor minime legale, în cazul în care acestea există, fie prin negocieri colective. Implicarea partenerilor sociali este esențială și este foarte pozitiv faptul că orientările solicită statelor membre „să promoveze dialogul social și negocierile colective în vederea stabilirii salariilor”. CESE lucrează în prezent la un aviz privind asigurarea de salarii minime decente (21). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | În orientări, se cuvin salutate atât reorientarea sarcinii fiscale dinspre forța de muncă spre alte surse, cât și noile precizări în materie. Cu toate acestea, este nevoie de mai multă claritate în identificarea altor surse posibile. CESE a adoptat avize care vizează aspecte precum planificarea fiscală agresivă, frauda și evaziunea (22). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Prezenta orientare ar trebui să se încheie cu propuneri care să consolideze eficacitatea acordurilor colective, prin consolidarea domeniului lor de aplicare. În același timp, este o condiție prealabilă de maximă importanță ca principiul subsidiarității și rolul autonom al partenerilor sociali să fie pe deplin respectate (23). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Orientarea 6: Consolidarea ofertei de forță de muncă și îmbunătățirea accesului la locuri de muncă, aptitudini și competențe

| 4.3.1. | Este bine că orientarea se referă la o viziune globală a competențelor aliniată la un sistem de producție durabil. CESE salută faptul că orientările solicită statelor membre să se adapteze și să investească în sistemele lor de educație și formare, pentru a oferi o educație de înaltă calitate și favorabilă incluziunii, inclusiv în domeniul educației și formării profesionale. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | CESE încurajează statele membre să valorifice la maximum oportunitățile oferite de fondurile UE, care ar trebui să fie sprijinite și prin resurse naționale. CESE solicită elaborarea de strategii europene și naționale mai eficace legate de asigurarea finanțării durabile pentru conversia profesională și perfecționarea tuturor adulților, care să pună accentul, în special, pe acordarea unui sprijin eficace lucrătorilor și șomerilor din partea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și a întreprinderilor, prin conturi individuale de formare și alte practici utilizate la nivel național. Având în vedere impactul pandemiei de COVID-19, ar putea fi necesare măsuri imediate pentru adaptarea ofertei de forță de muncă la nevoile și cerințele actuale, companiile din sectorul serviciilor putând, de exemplu, să împrumute temporar personal sectorului sănătății. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | CESE sugerează Comisiei Europene să dea dovadă de mai multă ambiție în ceea ce privește stabilirea de indicatori și criterii de referință pentru participarea la formare a adulților și accesul la formare al angajaților, precum și indicatori referitori la investițiile publice și private în educație și formarea profesională, iar dreptul lucrătorilor la concediu plătit în scopuri de formare ar trebui luat în considerare și prevăzut în orientarea 6 privind ocuparea forței de muncă (24). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Recalificarea și perfecționarea profesională vor fi un element esențial al procesului de adaptare a piețelor forței de muncă în perioada crizei generate de pandemia de COVID-19, dar și pentru ca Europa să devină mai puternică și mai competitivă în urma acesteia. Statele membre ar trebui să elaboreze sau să consolideze mecanisme și sisteme de sprijin pentru tranziția profesională, cu sprijin din partea Fondului social european. Scopul acestor mecanisme este de a asigura soluții de reîncadrare în muncă, de a preveni concedierile care duc la șomaj prelungit, dar și de a lansa oportunități privind noi locuri de muncă și procese diverse de creare de locuri de muncă. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | O înțelegere mai bună a naturii evolutive a muncii și a relațiilor de muncă în era digitală ar trebui să ducă la elaborarea unei politici mai eficiente în domeniul ocupării forței de muncă în UE. Pandemia de COVID-19 a dus la o situație în care un număr fără precedent de persoane lucrează de la distanță. Munca de la distanță nu este convenabilă în orice situație sau pentru toate tipurile de posturi, dar, dacă este făcută corespunzător, poate fi o componentă importantă a răspunsului menit să confere flexibilitate timpului de lucru, pentru a ajuta lucrătorii să găsească un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și să ajute întreprinderile. Este esențial să se adopte măsuri corespunzătoare în materie de sănătate și de siguranță, atât la locul de muncă, cât și în condițiile muncii de la distanță, inclusiv pentru a respecta termenele de lucru. Sunt necesare, de asemenea, mai multe activități de cercetare și de investiții pentru măsuri de abordare a riscurilor noi și emergente, inclusiv a stresului și a altor riscuri psihosociale. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Alfabetizarea digitală completă a tuturor cadrelor didactice și a elevilor, precum și a tuturor cetățenilor, inclusiv a celor din zonele marginalizate, necesită finanțări publice adecvate și personal tehnic competent. Este esențial să se asigure acces la internet și să se ofere formare în materie de competențe digitale pentru toți cei care sunt expuși riscurilor, acordând acestor persoane posibilitatea de a-și exercita drepturile și de a avea acces la serviciile sociale. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | CESE a subliniat deja necesitatea de a garanta un venit decent pe durata perioadei de formare profesională. Ar trebui luate în considerare și instrumentele utilizate în unele state membre ale UE, astfel încât bunele practici în materie de standarde minime în ceea ce privește drepturile la concediul de studiu să devină o deprindere obișnuită și în celelalte state membre. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | În ceea ce privește sprijinul acordat șomerilor și având în vedere numărul crescut de lucrători care sunt șomeri de lungă durată, orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să abordeze necesitatea întreprinderii unor acțiuni preventive, pentru a nu se ajunge la situația îngrijorătoare a ieșirii de pe piața forței de muncă. Gradul de acoperire și nivelul prestațiilor de șomaj trebuie să fie suficiente. Unele sisteme naționale sunt prea rigide atunci când este vorba de nivelul de calificare, iar rambursarea este prea mică. În acest sens, CESE a solicitat recent adoptarea de acțiuni la nivel european în vederea stabilirii unor standarde minime pentru sistemele naționale de șomaj (25). |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | În paralel cu furnizarea de posibilități de angajare în toate formele de muncă, în centrul viziunii pe termen lung a UE privind ocuparea forței de muncă ar trebui să se afle stabilirea unui obiectiv de creare a unor locuri de muncă de calitate. |
| --- | --- |

4.3.9.

4.4.   Orientarea 7: Consolidarea funcționării piețelor forței de muncă și eficacitatea dialogului social

| 4.4.1. | Apelul de a lupta pentru condiții transparente și previzibile, de a preveni segmentarea și precarizarea locurilor de muncă și de a încuraja tranziția către contracte cu durată nedeterminată este un semn pozitiv. Același lucru este valabil și pentru consolidarea și îmbunătățirea capacității partenerilor sociali de a purta negocieri colective. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să vizeze, de asemenea, promovarea contractelor colective de muncă și asigurarea faptului că toți lucrătorii au dreptul de a se organiza și acces liber la reprezentarea sindicală. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Dispozițiile privind accesul la soluționarea imparțială a disputelor ar trebui să se aplice în toate domeniile, nu doar în cazul concedierilor abuzive. Cu toate acestea, ar trebui respectate drepturile părților de a recurge la instanțele judecătorești în cazul în care soluționarea alternativă a litigiilor a eșuat (26). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | În comparație cu orientările actuale privind ocuparea forței de muncă, propunerea Comisiei cuprinde și alte elemente pozitive, care pun accentul pe asigurarea unor condiții echitabile pentru lucrătorii mobili, precum și pe combaterea discriminării și eliminarea sărăciei persoanelor încadrate în muncă. La aplicarea unor măsuri destinate reducerii impactului pandemiei de COVID-19, cum ar fi închiderea frontierelor, va fi important ca statele membre să ia în considerare lucrătorii mobili, inclusiv lucrătorii frontalieri. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Unul dintre elementele care lipsesc din această orientare este necesitatea de a îmbunătăți securitatea și sănătatea la locul de muncă. În contextul pandemiei de COVID-19, un loc de muncă care respectă normele în materie de sănătate și securitate este vital pentru a combate riscul de infectare și de răspândire a virusului și a altor boli. Angajatorii trebuie să își asume responsabilitatea în ceea ce privește sănătatea și securitatea lucrătorilor lor și să le ofere atât acestora, cât și reprezentanților lor informații adecvate, să facă evaluări ale riscurilor și să ia măsuri de prevenire. Autoritățile publice, întreprinderile, angajații și partenerii sociali trebuie să joace cu toții un rol, pentru a proteja lucrătorii, familiile acestora și societatea în general. Pentru a îmbunătăți funcționarea piețelor forței de muncă, statele membre ar trebui să investească în măsurile de asigurare a sănătății și siguranței la locul de muncă și să furnizeze mijloace și dispoziții adecvate inspectoratelor de muncă sau reprezentanților sindicali responsabili cu chestiunile legate de sănătate și securitate, precum și sprijin angajatorilor. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Majoritatea întreprinderilor mici și mijlocii au resurse economice și manageriale limitate și, prin urmare, ar trebui să li se ofere ajutor practic, financiar și adaptat pentru programe de securitate și sănătate în muncă (SSM), pentru a adapta locurile de muncă, și a pune în aplicare rapid noi proceduri și practici pentru a proteja lucrătorii. Inspectorii de muncă, EU-OSHA (Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă), Rețeaua întreprinderilor europene și autoritățile competente de la nivel național pot oferi sprijin practic – de exemplu, instrumente eficiente din punctul de vedere al costurilor, gratuite și ușor de utilizat, informații, orientări și consiliere. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | CESE sugerează să se depună mai multe eforturi pentru a promova consolidarea capacităților partenerilor sociali în dialogul social, a asigura investiții în structuri de susținere a dialogului social și a favoriza procedurile care încurajează dialogul social. Există țări în care dialogul social este mai puțin dezvoltat și țări care au rămas cu un pas în urmă în acest domeniu din cauza crizei. Comitetul salută eforturile Comisiei Europene de sporire a cooperării cu partenerii sociali în contextul semestrului european. Dată fiind importanța centrală a dialogului social pentru punerea în practică a Pilonului drepturilor sociale și pentru aplicarea orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a recomandărilor specifice fiecărei țări, CESE își reiterează îndemnul la dialog social în toate statele membre, recomandând tuturor actorilor politici de la nivel național și european să consolideze structurile de negociere colectivă la toate nivelurile. În plus, Comisia a realizat progrese în materie de implicare a societății civile în elaborarea rapoartelor specifice fiecărei țări, iar acest lucru trebuie apreciat și susținut. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Orientarea 8: Promovarea egalității de șanse pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei

| 4.5.1. | Protecția socială este abordată din perspectiva provocărilor demografice și a necesității ca lucrătorii să rămână în activitate mai mult timp. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să ia în considerare și obiective precum acoperirea integrală și eficace, caracterul adecvat și transparența. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Egalitatea de gen poate fi realizată numai prin creșterea participării femeilor la toate nivelurile pieței forței de muncă, atât sub aspectul ratelor de ocupare a forței de muncă, cât și al numărului mediu de ore de lucru pe care acestea le prestează. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru a elimina barierele care împiedică prezența femeilor pe piața forței de muncă, cum ar fi lipsa serviciilor de îngrijire la prețuri accesibile și eliminarea diferențelor de remunerare între femei și bărbați. În acest scop, trebuie abordate diverse obstacole structurale la nivel european și național, inclusiv prin investiții sporite în servicii publice de calitate și prin măsuri de asigurare a transparenței salariale. Antreprenoriatul poate fi o oportunitate pentru independența economică a femeilor, prin locuri de muncă de calitate, cariere de succes, care să scoată femeile din starea de sărăcie și excluziune socială și să contribuie la o reprezentare de gen mai echilibrată în cadrul proceselor decizionale. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Pentru persoanele cu handicap, este deosebit de important ca accesul la piața muncii să fie facilitat prin eliminarea practicilor discriminatorii. Serviciile de ocupare a forței de muncă și campaniile publice trebuie să ofere un sprijin adecvat pentru a combate prejudecățile și a promova nediscriminarea persoanelor cu handicap. În ceea ce privește accesul la servicii din perspectiva handicapului, este necesar să se țină seama de garantarea autonomiei și a accesibilității. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Pentru a asigura accesul tuturor la asistență medicală, trebuie să se acorde atenție necesității de a se asigura servicii de asistență medicală de calitate, sustenabile, eficiente și la prețuri rezonabile, precum și finanțare adecvată pentru formarea corespunzătoare a personalului din domeniul sănătății. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | În ceea ce privește îmbătrânirea activă, sunt necesare propuneri concrete pentru a se evita promovarea unor politici inadecvate în cazul lucrătorilor în vârstă. Conform celor convenite de partenerii sociali europeni în Acordul-cadru autonom al partenerilor sociali europeni privind îmbătrânirea activă și o abordare intergenerațională (27), îmbătrânirea activă se referă la optimizarea oportunităților oferite lucrătorilor de toate vârstele de a lucra, până la vârsta legală de pensionare, în condiții bune de calitate, productivitate și sănătate, care să se bazeze pe angajamentul și motivația atât a angajatorilor, cât și a lucrătorilor. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | CESE a subliniat, de asemenea, în această privință, într-o serie de avize, necesitatea de a promova solidaritatea între generații, însoțită de politici eficiente în materie de creștere economică și de ocupare a forței de muncă. Este nevoie de o politică credibilă dedicată „îmbătrânirii active”, care să asigure condiții de muncă adecvate, strategii corespunzătoare privind sănătatea și securitatea la locul muncă și timpul de lucru, precum și o participare mai amplă la învățarea pe tot parcursul vieții. Este necesară creșterea în continuare a ratelor de ocupare în rândul persoanelor vârstnice, care sunt adesea obligate să renunțe de timpuriu la activitatea profesională din cauza problemelor de sănătate, a intensității muncii, a concedierilor timpurii și a lipsei oportunităților de formare sau de re-integrare pe piața forței de muncă (28). |
| --- | --- |

4.5.6.

Bruxelles, 7 mai 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Articolul 146 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

1

(2)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57.

2

(3)  JO C 14, 15.1.2020, p. 1.

3

(4)  A se vedea Monitorul OIM, ediția a doua: COVID-19 and the world of work

4

COVID-19 and the world of work

(5)  A se vedea Declarația CESE intitulată „Răspunsul UE la epidemia de COVID-19. Statele membre trebuie să fie mai solidare ca oricând”.

5

(6)  SMEunited A view on the COVID impact on and support measures for SMEs (Impactul pandemiei de COVID și măsurile de sprijin pentru IMM-uri); BusinessEurope – videoconferința membrilor Consiliului European din 23 aprilie 2020 – Scrisoarea dlor Pierre Gattaz și Markus J. Beyrer adresată președintelui Consiliului European, Charles Michel.

6

A view on the COVID impact on and support measures for SMEs

(7)  SMEunited A view on the COVID impact on and support measures for SMEs (Impactul pandemiei de COVID și măsurile de sprijin pentru IMM-uri)

7

A view on the COVID impact on and support measures for SMEs

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  JO C 282, 20.8.2019, p. 32, punctul 3.1.4.

9

(10)  JO C 282, 20.8.2019, p. 32, punctul 1.7.

10

(11)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57, punctele 1.3 și 4.3.

11

(12)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57, punctul 1.13.

12

(13)  JO C 282, 20.8.2019, p. 32, punctul 3.3.1.

13

(14)  JO C 282, 20.8.2019, p. 32, punctul 3.4.1.

14

(15)  JO C 81, 2.3.2018, p. 145.

15

(16)  JO C 282, 20.8.2019, p. 32, punctul 1.3.

16

(17)  JO C 282, 20.8.2019, p. 32, punctul 3.5.5.

17

(18)  Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj în situație de urgență (SURE) ca urmare a apariției epidemiei de COVID-19.

18

(19)  Declarație comună a partenerilor sociali europeni privind pandemia de COVID-19.

19

(20)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57, punctul 5.1.

20

(21)  Avizul CESE pe tema „Salarii minime decente în Europa” (SOC/632) (în curs de elaborare).

21

(22)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57; JO C 129, 11.4.2018, p. 1.

22

(23)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57, punctul 5.5.

23

(24)  Avizul CESE pe tema „Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată” (aviz exploratoriu solicitat de Președinția croată) (SOC/629) (a se vedea pagina 8 din prezentul Jurnal Oficial).

24

(25)  JO C 97, 24.3.2020, p. 32.

25

(26)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57, punctul 5.9.

26

(27)  European social partners' autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach.

27

(28)  JO C 237, 6.7.2018, p. 57, punctul 5.9, și avizul pe tema „Mediul profesional în schimbare și longevitatea/îmbătrânirea populației – Condiții prealabile pentru ca lucrătorii în vârstă să rămână activi pe noua piață a muncii”, JO C 14, 15.1.2020, p. 60.

28

---

| 14.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 232/29

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și din Fondul european de garantare agricolă (FEGA) în anul 2021, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 229/2013 și (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2021 și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013 și (UE) nr. 1307/2013 în ceea ce privește resursele aferente și aplicarea regulamentelor respective în anul 2021

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

(2020/C 232/04)

| Raportor unic: | domnul Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Raportor unic:

domnul Arnold PUECH D’ALISSAC

| Sesizare | Consiliul, 22.11.2019
  Parlamentul European, 25.11.2019 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 6.3.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 7.5.2020 |
| Sesiunea plenară | 551 – Sesiunea plenară la distanță |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 254/0/7 |

Sesizare

Consiliul, 22.11.2019

Parlamentul European, 25.11.2019

Temei juridic

Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

6.3.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

7.5.2020

Sesiunea plenară

551 – Sesiunea plenară la distanță

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

254/0/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei privind planificarea unei perioade de tranziție de un an pentru PAC (primul și al doilea pilon) în 2021: un an fără ajutoare directe din primul pilon ar fi dus la deficite pentru toți agricultorii; un an fără ajutoare din al doilea pilon ar fi dus la stoparea angajamentelor privitoare la obiective de mediu sau climatice extrem de importante și ar fi amânat investițiile pentru modernizare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Conform propunerii Comisiei, durata perioadei de tranziție care începe la 1 ianuarie 2021 ar trebui să fie de un an. CESE recomandă cu fermitate introducerea unui mecanism flexibil pentru prelungirea cu încă un an a acestei perioade, care ar trebui să se declanșeze automat, cu excepția cazului în care viitorul buget pe termen lung al UE (CFM) și politica agricolă comună sunt convenite și aprobate până la 30 octombrie 2020. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută faptul că sunt menținute condițiile de acordare a ajutoarelor între 2020 și 2021, dat fiind că condiționalitățile și ecologizarea sunt deja bine cunoscute și gestionate de agricultorii din UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE atrage atenția asupra faptului că termenul de notificare a modificărilor este 1 august 2020. Într-adevăr, un acord prea tardiv privind cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027 ar putea să împiedice luarea la timp a deciziilor necesare la nivel național. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comisia dă dovadă de clarviziune regularizând numărul și valoarea drepturilor la plată. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Convergența drepturilor la plată rămâne la latitudinea statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Posibilitatea de a prelungi cu un an programele de dezvoltare rurală (PDR) trebuie însoțită de posibilitatea de a utiliza toate fondurile din cadrul celui de al doilea pilon care nu sunt utilizate în perioada 2014-2020 și după 2020. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Comitetul subliniază că este urgentă valorificarea rapidă a celui de al doilea pilon pentru a asigura reluarea activității după criza generată de pandemia de COVID-19. Aceasta ar însemna, printre altele, să se sprijine instalarea tinerilor fermieri, circuitele scurte, foarte populare în timpul crizei, acțiunile colective de producție și comercializare, precum și agroturismul. În acest context, trebuie acordată o atenție deosebită regiunilor ultraperiferice, insulare, montane și izolate, care sunt dependente în mare măsură de turism. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | CESE salută faptul că măsurile multianuale din cadrul celui de al doilea pilon (măsuri pentru agricultura ecologică, măsuri de agromediu și climă) se prelungesc cu un an, însă solicită extinderea perioadei de angajament la cinci ani, ca în perioada 2014-2020. Propunerea de a o limita la trei ani va genera fără îndoială birocrație și nu va duce la niciun rezultat pentru mediu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Context

| 2.1. | Programarea bugetară pentru actuala PAC se încheie la 31 decembrie 2020. Dacă reglementările PAC actuale nu sunt în mod oficial limitate în timp, absența unei alocări bugetare corespunzătoare le face inaplicabile. În plus, propunerile legislative care definesc PAC pentru următoarea perioadă de programare (2021-2027) sunt încă în curs de negociere și este puțin probabil să fie adoptate în timp util pentru a permite punerea în aplicare a acestei noi PAC la 1 ianuarie 2021. Într-adevăr, punerea în aplicare a planurilor strategice ale PAC, care sunt în curs de elaborare în fiecare stat membru, va începe cel mai devreme la 1 ianuarie 2022. Această situație necesită așadar un regulament tranzitoriu pentru anul 2021. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Conform propunerii Comisiei, durata perioadei de tranziție care începe la 1 ianuarie 2021 ar trebui să fie de un an. CESE recomandă cu fermitate introducerea unui mecanism flexibil pentru prelungirea cu încă un an a acestei perioade, care ar trebui să se declanșeze automat, cu excepția cazului în care viitorul buget pe termen lung al UE (CFM) și politica agricolă comună sunt convenite și aprobate până la 30 octombrie 2020. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În prezent, Comisia Europeană lucrează la elaborarea unui astfel de text, excluzând următoarele puncte:






  — | decizia de convergență a drepturilor la plată în 2020, pentru care intrarea în vigoare este stabilită la 1 ianuarie 2020; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

decizia de convergență a drepturilor la plată în 2020, pentru care intrarea în vigoare este stabilită la 1 ianuarie 2020;

| — | modificările aduse Programului de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare (POSEI), care intră în vigoare la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

—

modificările aduse Programului de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare (POSEI), care intră în vigoare la 1 ianuarie 2021.

| 2.4. | Regulamentul va prelungi și va modifica regulamentele existente, în special pentru a asigura pachetele financiare aferente măsurilor prelungite în acest mod. El modifică următoarele regulamente:






  — | (UE) nr. 1303/2013 (1): dispoziții comune privind fondurile europene (articolele 1, 2 și 3); |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

(UE) nr. 1303/2013 (1): dispoziții comune privind fondurile europene (articolele 1, 2 și 3);

| — | (UE) nr. 1305/2013 (2): sprijinul pentru dezvoltare rurală (FEADR) (articolele 6 și 8); |
| --- | --- |

—

(UE) nr. 1305/2013 (2): sprijinul pentru dezvoltare rurală (FEADR) (articolele 6 și 8);

| — | (UE) nr. 1306/2013 (3): finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune (articolele 6, 7 și 9); |
| --- | --- |

—

(UE) nr. 1306/2013 (3): finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune (articolele 6, 7 și 9);

| — | (UE) nr. 1307/2013 (4): norme privind plățile directe (FEGA) (articolul 10; |
| --- | --- |

—

(UE) nr. 1307/2013 (4): norme privind plățile directe (FEGA) (articolul 10;

| — | (UE) nr. 1308/2013 (5): organizarea comună a piețelor (articolele 6, 7 și 11); |
| --- | --- |

—

(UE) nr. 1308/2013 (5): organizarea comună a piețelor (articolele 6, 7 și 11);

| — | (UE) nr. 228/2013 (6) [și (UE) nr. 229/2013 (7)]: măsuri specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice (POSEI) (și măsuri specifice în favoarea insulelor mici din Marea Egee) (articolele 12 și 13). |
| --- | --- |

—

(UE) nr. 228/2013 (6) [și (UE) nr. 229/2013 (7)]: măsuri specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice (POSEI) (și măsuri specifice în favoarea insulelor mici din Marea Egee) (articolele 12 și 13).

| 2.5. | Bugetul astfel prevăzut pentru 2021 va fi în concordanță cu prevederile propunerii de cadru financiar multianual (CFM) 2021-2027, care nu a fost încă aprobată de Consiliu și, prin urmare, nu a fost adoptată de Parlamentul European (nu este posibilă modificarea sa). Iată propunerile Comisiei;






  — | bugetele pentru 2021 pentru FEGA (39,884 miliarde EUR) și FEADR (12,258 miliarde EUR): coerente cu prevederile regulamentelor privind viitoarea PAC și cadrul financiar multianual; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

bugetele pentru 2021 pentru FEGA (39,884 miliarde EUR) și FEADR (12,258 miliarde EUR): coerente cu prevederile regulamentelor privind viitoarea PAC și cadrul financiar multianual;

| — | totalitatea normelor și cerințelor în vigoare în 2021: agricultorilor li se va acorda sprijin încă un an, în conformitate cu condițiile și cerințele referitoare la perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

—

totalitatea normelor și cerințelor în vigoare în 2021: agricultorilor li se va acorda sprijin încă un an, în conformitate cu condițiile și cerințele referitoare la perioada 2014-2020;

| — | transfer de fonduri: posibilitatea ca statele membre să transfere în continuare fonduri între FEGA și FEADR după 2020, cu un plafon de 15 % pentru cazul general; |
| --- | --- |

—

transfer de fonduri: posibilitatea ca statele membre să transfere în continuare fonduri între FEGA și FEADR după 2020, cu un plafon de 15 % pentru cazul general;

| — | atribuirea și valoarea drepturilor la plată: posibilitatea de a remedia greșelile comise de statele membre în alocarea drepturilor la plată în ce privește atât numărul, cât și valoarea lor; |
| --- | --- |

—

atribuirea și valoarea drepturilor la plată: posibilitatea de a remedia greșelile comise de statele membre în alocarea drepturilor la plată în ce privește atât numărul, cât și valoarea lor;

| — | convergența valorii drepturilor la plată: posibilitatea ca statele membre să continue procesul de convergență a drepturilor la plată după anul 2019: 2020 și/sau 2021; |
| --- | --- |

—

convergența valorii drepturilor la plată: posibilitatea ca statele membre să continue procesul de convergență a drepturilor la plată după anul 2019: 2020 și/sau 2021;

| — | rezerva de criză: menținerea, pe timpul perioadei de tranziție, a unei sume anuale egale cu sumele programate în perioada 2014-2020, și anume 400 de milioane EUR (prețurile din 2011); |
| --- | --- |

—

rezerva de criză: menținerea, pe timpul perioadei de tranziție, a unei sume anuale egale cu sumele programate în perioada 2014-2020, și anume 400 de milioane EUR (prețurile din 2011);

| — | punerea în aplicare a FEADR: posibilitatea exinderii în mod excepțional cu un an a programelor de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a FEADR: posibilitatea exinderii în mod excepțional cu un an a programelor de dezvoltare rurală;

| — | măsuri multianuale în cadrul celui de al doilea pilon (măsuri pentru agricultura ecologică, măsuri de agromediu și climă): posibilitatea de a prelungi cu un an măsurile multianuale din perioada de programare 2014-2020. Pentru angajamentele noi, statele membre vor trebui să propună o durată redusă (maximum trei ani); |
| --- | --- |

—

măsuri multianuale în cadrul celui de al doilea pilon (măsuri pentru agricultura ecologică, măsuri de agromediu și climă): posibilitatea de a prelungi cu un an măsurile multianuale din perioada de programare 2014-2020. Pentru angajamentele noi, statele membre vor trebui să propună o durată redusă (maximum trei ani);

| — | OCM și POSEI: ajustările necesare ale alocărilor pentru a respecta suma totală a FEGA prevăzută în viitorul CFM. |
| --- | --- |

—

OCM și POSEI: ajustările necesare ale alocărilor pentru a respecta suma totală a FEGA prevăzută în viitorul CFM.

3.   Notificările care trebuie avute în vedere

| 3.1. | În termen de cel mult 10 zile după intrarea în vigoare a regulamentului tranzitoriu:






  — | Aplicarea sau nu a prelungirii programelor de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2021.






  — | Identificarea programelor regionale care trebuie prelungite. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

Aplicarea sau nu a prelungirii programelor de dezvoltare rurală până la 31 decembrie 2021.

—

Identificarea programelor regionale care trebuie prelungite.

| — | Alocarea bugetară corespunzătoare în contextul repartizării anuale pentru anul 2021 (și, prin urmare, partea din bugetul pentru 2021 care nu va fi transferată în perioada 2022-2027). |
| --- | --- |

—

Alocarea bugetară corespunzătoare în contextul repartizării anuale pentru anul 2021 (și, prin urmare, partea din bugetul pentru 2021 care nu va fi transferată în perioada 2022-2027).

| — | Sub rezerva demonstrării riscului de lipsă a fondurilor și a incapacității de a asuma noi angajamente juridice în conformitate cu regulamentul privind punerea în aplicare a FEADR pentru perioada 2014-2020. |
| --- | --- |

—

Sub rezerva demonstrării riscului de lipsă a fondurilor și a incapacității de a asuma noi angajamente juridice în conformitate cu regulamentul privind punerea în aplicare a FEADR pentru perioada 2014-2020.

| 3.2. | În termen de cel mult o lună după intrarea în vigoare a regulamentului tranzitoriu:






  — | Continuarea sau nu în anul 2020 a procedurii de convergență internă a valorii drepturilor la plată spre o valoare medie. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

Continuarea sau nu în anul 2020 a procedurii de convergență internă a valorii drepturilor la plată spre o valoare medie.

| 3.3. | Până la 1 august 2020 cel târziu:






  — | Punerea în aplicare sau nu a reducerii plăților directe care depășesc 150 000 EUR pe an pentru anul calendaristic 2021 și a oricărui produs estimat al reducerilor pentru anul 2021.






  — | Alegerea de a efectua sau nu un transfer de fonduri și, în caz afirmativ, procentajul transferat (până la 15 %) din FEGA pentru anul 2021, pentru a furniza fonduri suplimentare pentru FEADR în 2022. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

—

Punerea în aplicare sau nu a reducerii plăților directe care depășesc 150 000 EUR pe an pentru anul calendaristic 2021 și a oricărui produs estimat al reducerilor pentru anul 2021.

—

Alegerea de a efectua sau nu un transfer de fonduri și, în caz afirmativ, procentajul transferat (până la 15 %) din FEGA pentru anul 2021, pentru a furniza fonduri suplimentare pentru FEADR în 2022.

| — | Alegerea de a efectua sau nu un transfer de fonduri și, în caz afirmativ, procentajul transferat (până la 15 %) din FEADR în 2022, pentru a furniza o finanțare suplimentară pentru FEGA în 2021. |
| --- | --- |

—

Alegerea de a efectua sau nu un transfer de fonduri și, în caz afirmativ, procentajul transferat (până la 15 %) din FEADR în 2022, pentru a furniza o finanțare suplimentară pentru FEGA în 2021.

| — | Pentru anul 2021: acordarea sau nu a unei plăți redistributive. |
| --- | --- |

—

Pentru anul 2021: acordarea sau nu a unei plăți redistributive.

| — | Pentru 2021, procentul din plafonul pentru 2021 al FEGA pentru următoarele măsuri de ajutor:






  — | plăți redistributive; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru 2021, procentul din plafonul pentru 2021 al FEGA pentru următoarele măsuri de ajutor:

—

plăți redistributive;

| — | plăți pentru tinerii agricultori (a nu se uita că valoarea maximă reglementată este de 2 %); |
| --- | --- |

—

plăți pentru tinerii agricultori (a nu se uita că valoarea maximă reglementată este de 2 %);

| — | sprijin cuplat facultativ (a nu se uita că valoarea maximă reglementată este de 15 %); |
| --- | --- |

—

sprijin cuplat facultativ (a nu se uita că valoarea maximă reglementată este de 15 %);

| — | plăți către zonele care se confruntă cu constrângeri naturale, în cadrul primului pilon; |
| --- | --- |

—

plăți către zonele care se confruntă cu constrângeri naturale, în cadrul primului pilon;

| — | observație: plafonul pentru schema de plată de bază se calculează scăzând din plafonul anual al FEGA plafoanele stabilite pentru celelalte ajutoare (ca pentru perioada 2015-2020). |
| --- | --- |

—

observație: plafonul pentru schema de plată de bază se calculează scăzând din plafonul anual al FEGA plafoanele stabilite pentru celelalte ajutoare (ca pentru perioada 2015-2020).

| — | Aplicarea sau nu a schemei de plată de bază la nivel regional în 2021 (regiunile fiind definite în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, precum caracteristicile agronomice și socioeconomice, potențialul agricol regional sau structura lor instituțională sau administrativă). |
| --- | --- |

—

Aplicarea sau nu a schemei de plată de bază la nivel regional în 2021 (regiunile fiind definite în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, precum caracteristicile agronomice și socioeconomice, potențialul agricol regional sau structura lor instituțională sau administrativă).

| — | Continuarea sau nu în anul 2021 a procedurii de convergență internă a valorii drepturilor la plată spre o valoare medie. |
| --- | --- |

—

Continuarea sau nu în anul 2021 a procedurii de convergență internă a valorii drepturilor la plată spre o valoare medie.

| 3.4. | Până la 31 decembrie 2020:






  — | Modificarea programelor de lucru destinate sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

Modificarea programelor de lucru destinate sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă.

| 3.5. | Repartizarea plafonului FEGA între diversele ajutoare din cadrul primului pilon: |
| --- | --- |

3.5.

Statele membre vor trebui să notifice alocarea bugetului pentru fiecare dintre ajutoarele din primul pilon pentru anul 2021, cu excepția celui pentru ecologizare, care rămâne fixat la 30 % din primul pilon; statele membre au, printre altele, posibilitatea de a revizui anual partea din FEGA alocată plății redistributive și sprijinul cuplat facultativ.

| 3.6. | Reducerea plăților directe






  — | Context: articolul 11 din actualul Regulament (UE) nr. 1307/2013 prevede, pentru perioada 2015-2020, doar obligația de notificare de către statele membre a deciziei lor de punere în aplicare a unei reduceri a plăților directe care depășesc 150 000 EUR și care urmează să fie acordate unui agricultor pentru un an calendaristic. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Context: articolul 11 din actualul Regulament (UE) nr. 1307/2013 prevede, pentru perioada 2015-2020, doar obligația de notificare de către statele membre a deciziei lor de punere în aplicare a unei reduceri a plăților directe care depășesc 150 000 EUR și care urmează să fie acordate unui agricultor pentru un an calendaristic.

| — | Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: pentru a asigura continuitatea sistemului existent, statele membre trebuie, de asemenea, să își notifice deciziile de punere în aplicare a unei reduceri a plăților directe care depășesc 150 000 EUR și produsul estimat al reducerii pentru anul calendaristic 2021. Regulamentul oferă mai multă flexibilitate statelor membre, permițându-le să ajusteze valoarea drepturilor la plată sau a rezervei, eventual cu rate de ajustare diferite. În acest caz, dacă notificările statelor membre privind plafoanele FEGA alocate diferitelor ajutoare din cadrul primului pilon afectează plafonul pentru schema de plată de bază, statele membre trebuie, în funcție de modificarea plafonului schemei de plată de bază:






  — | să reducă sau să majoreze în mod linear valoarea tuturor drepturilor la plată; și/sau |
| --- | --- | --- |

—

Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: pentru a asigura continuitatea sistemului existent, statele membre trebuie, de asemenea, să își notifice deciziile de punere în aplicare a unei reduceri a plăților directe care depășesc 150 000 EUR și produsul estimat al reducerii pentru anul calendaristic 2021. Regulamentul oferă mai multă flexibilitate statelor membre, permițându-le să ajusteze valoarea drepturilor la plată sau a rezervei, eventual cu rate de ajustare diferite. În acest caz, dacă notificările statelor membre privind plafoanele FEGA alocate diferitelor ajutoare din cadrul primului pilon afectează plafonul pentru schema de plată de bază, statele membre trebuie, în funcție de modificarea plafonului schemei de plată de bază:

—

să reducă sau să majoreze în mod linear valoarea tuturor drepturilor la plată; și/sau

| — | să reducă sau să majoreze rezerva națională sau regională. |
| --- | --- |

—

să reducă sau să majoreze rezerva națională sau regională.

| 3.7. | Numărul și valoarea drepturilor la plată:






  — | Context: e posibil ca unele state membre să fi comis erori în stabilirea numărului sau a valorii drepturilor la plată la alocarea acestora în 2015. Multe dintre aceste erori, chiar dacă s-au produs doar în cazul unui singur agricultor, afectează valoarea drepturilor la plată pentru toți agricultorii și pentru toți anii. Unele state membre au comis erori și după 2015, la alocarea drepturilor la plată din rezervă (de exemplu, în calcularea valorii medii). Aceste neconformități fac în mod normal obiectul unei corecții financiare până la luarea de măsuri corective de către statul membru în cauză. |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

Context: e posibil ca unele state membre să fi comis erori în stabilirea numărului sau a valorii drepturilor la plată la alocarea acestora în 2015. Multe dintre aceste erori, chiar dacă s-au produs doar în cazul unui singur agricultor, afectează valoarea drepturilor la plată pentru toți agricultorii și pentru toți anii. Unele state membre au comis erori și după 2015, la alocarea drepturilor la plată din rezervă (de exemplu, în calcularea valorii medii). Aceste neconformități fac în mod normal obiectul unei corecții financiare până la luarea de măsuri corective de către statul membru în cauză.

| — | Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: având în vedere timpul scurs de la prima alocare a drepturilor la plată în 2015, eforturile depuse de statele membre pentru a stabili, după caz, drepturile în mod corect și, de asemenea, în interesul securității juridice, numărul și valoarea drepturilor la plată ar trebui considerate legale și conforme, cu efect de la 1 ianuarie 2021. Această regulă nu se aplică în cazul drepturilor la plată acordate agricultorilor pe baza unor cereri incorecte din punct de vedere factual, cu excepția cazurilor în care eroarea nu ar fi putut fi detectată în mod rezonabil de către agricultor. |
| --- | --- |

—

Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: având în vedere timpul scurs de la prima alocare a drepturilor la plată în 2015, eforturile depuse de statele membre pentru a stabili, după caz, drepturile în mod corect și, de asemenea, în interesul securității juridice, numărul și valoarea drepturilor la plată ar trebui considerate legale și conforme, cu efect de la 1 ianuarie 2021. Această regulă nu se aplică în cazul drepturilor la plată acordate agricultorilor pe baza unor cereri incorecte din punct de vedere factual, cu excepția cazurilor în care eroarea nu ar fi putut fi detectată în mod rezonabil de către agricultor.

| 3.8. | Convergența drepturilor la plată: |
| --- | --- |

3.8.

Pentru a continua procesul de convergență în conformitate cu acest „model al tunelului” în vederea unei repartizări mai echitabile a plăților directe, statele membre pot realiza în continuare convergența valorii drepturilor la plată spre o medie națională sau regională după 2019, în loc de a trece la o rată uniformă sau de a menține valoarea drepturilor la nivelul lor din 2019. Regulamentul tranzitoriu obligă statele membre să își notifice anual decizia de convergență pentru anul următor. Acesta lucru va fi valabil pentru 2020 și 2021. În cazul în care se continuă realizarea convergenței interne în 2020, drepturile la plată deținute de agricultori la 31 decembrie 2019 și situate sub valoarea mediei naționale sau regionale vor beneficia de o creștere a valorii lor pentru anul 2020. În vederea finanțării acestei creșteri, se vor reduce drepturile la plată deținute de agricultori la 31 decembrie 2019 și care depășesc valoarea mediei naționale sau regionale. Un mecanism identic este posibil și pentru anul 2021.

| 3.9. | Schema de plată unică pe suprafață (SAPS):






  — | Context: unele state membre pun în aplicare plăți de bază în afara alocării drepturilor de plată, deci fără referințe istorice, prin intermediul SAPS. Acest sistem a fost posibil numai până la 31 decembrie 2020. În schimb, reglementarea următoarei PAC le permite statelor membre și să aplice plăți de bază în funcție de suprafață și nu de referințe istorice. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Context: unele state membre pun în aplicare plăți de bază în afara alocării drepturilor de plată, deci fără referințe istorice, prin intermediul SAPS. Acest sistem a fost posibil numai până la 31 decembrie 2020. În schimb, reglementarea următoarei PAC le permite statelor membre și să aplice plăți de bază în funcție de suprafață și nu de referințe istorice.

| — | Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: regulamentul autorizează prelungirea punerii în aplicare a SAPS după 31 decembrie 2020 în conformitate cu modalitățile actuale. |
| --- | --- |

—

Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: regulamentul autorizează prelungirea punerii în aplicare a SAPS după 31 decembrie 2020 în conformitate cu modalitățile actuale.

| 3.10. | Acord de parteneriat: acordul de parteneriat între statele membre, care stabilește baza comună pentru intervenția celor patru fonduri europene, inclusiv a FEADR, pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, ar trebui să fie în continuare documentul strategic cadru pentru anul 2021. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Prelungirea programelor de dezvoltare rurală regionale pentru perioada 2014-2020 pentru a acoperi și anul 2021:






  — | Statele membre pot decide să prelungească unul sau mai multe dintre programele lor de dezvoltare rurală regionale, decizia trebuind să fie notificată Comisiei Europene în termen de 10 zile de la intrarea în vigoare a regulamentului tranzitoriu, inclusiv bugetul corespunzător în cadrul alocării anuale pentru anul 2021. |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

Statele membre pot decide să prelungească unul sau mai multe dintre programele lor de dezvoltare rurală regionale, decizia trebuind să fie notificată Comisiei Europene în termen de 10 zile de la intrarea în vigoare a regulamentului tranzitoriu, inclusiv bugetul corespunzător în cadrul alocării anuale pentru anul 2021.

| — | Această notificare este independentă de procedura actuală de revizuire a programelor de dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

—

Această notificare este independentă de procedura actuală de revizuire a programelor de dezvoltare rurală.

| — | Această notificare trebuie să demonstreze riscul lipsei fondurilor și a incapacității de a asuma noi angajamente juridice în conformitate cu regulamentul privind punerea în aplicare a FEADR pentru perioada 2014-2020. |
| --- | --- |

—

Această notificare trebuie să demonstreze riscul lipsei fondurilor și a incapacității de a asuma noi angajamente juridice în conformitate cu regulamentul privind punerea în aplicare a FEADR pentru perioada 2014-2020.

| — | Această prelungire va fi finanțată din bugetul FEADR stabilit pentru anul 2021. |
| --- | --- |

—

Această prelungire va fi finanțată din bugetul FEADR stabilit pentru anul 2021.

| — | Programele de dezvoltare rurală extinse vor trebui să mențină cel puțin același nivel de ambiție în materie de mediu și climă. |
| --- | --- |

—

Programele de dezvoltare rurală extinse vor trebui să mențină cel puțin același nivel de ambiție în materie de mediu și climă.

| — | De asemenea, statele membre pot să nu extindă programele regionale de dezvoltare rurală dacă rămân fonduri din anii anteriori; în acest caz, ele pot transfera fondurile FEADR pentru anul 2021 către alocările financiare pentru perioada 2022-2025. |
| --- | --- |

—

De asemenea, statele membre pot să nu extindă programele regionale de dezvoltare rurală dacă rămân fonduri din anii anteriori; în acest caz, ele pot transfera fondurile FEADR pentru anul 2021 către alocările financiare pentru perioada 2022-2025.

| 3.12. | Consecințele prelungirii programelor regionale de dezvoltare rurală: această prelungire duce la scurtarea cu un an a tuturor termenelor (raport anual de implementare și reuniune anuală de reexaminare până în 2024, raport de evaluare ex-post care trebuie finalizat până la 31 decembrie 2025) și a perioadei de eligibilitate a cheltuielilor (angajată și plătită până la 31 decembrie 2024). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Modalități de prelungire și de încheiere a contractelor pentru angajamente multianuale:






  — | Cazul 1: măsurile de agromediu și climă, agricultura ecologică (conversie și menținere), bunăstarea animalelor.
  În ceea ce privește noile angajamente asumate din 2021, statele membre trebuie să definească o perioadă de angajament cuprinsă între unu și trei ani în programele lor de dezvoltare rurală. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Cazul 1: măsurile de agromediu și climă, agricultura ecologică (conversie și menținere), bunăstarea animalelor.

În ceea ce privește noile angajamente asumate din 2021, statele membre trebuie să definească o perioadă de angajament cuprinsă între unu și trei ani în programele lor de dezvoltare rurală.

| — | Cazul 2: măsurile de agromediu și climă, agricultura ecologică (menținere)
  În cazul în care statul membru prevede o extindere anuală a angajamentelor după încheierea perioadei inițiale, o astfel de prelungire nu poate depăși un an începând din 2021 (se atrage atenția asupra faptului că, pentru sprijinirea agriculturii ecologice, această posibilitate de extindere se referă numai la menținerea agriculturii ecologice, nu și la conversie). |
| --- | --- |

—

Cazul 2: măsurile de agromediu și climă, agricultura ecologică (menținere)

În cazul în care statul membru prevede o extindere anuală a angajamentelor după încheierea perioadei inițiale, o astfel de prelungire nu poate depăși un an începând din 2021 (se atrage atenția asupra faptului că, pentru sprijinirea agriculturii ecologice, această posibilitate de extindere se referă numai la menținerea agriculturii ecologice, nu și la conversie).

| — | Cazul 3: măsurile de agromediu și climă, agricultura ecologică (menținere) și bunăstarea animalelor.
  Angajamentele noi care vin în continuarea unui angajament asumat în cursul perioadei inițiale și care s-a încheiat în 2021 nu pot fi asumate decât pentru o perioadă de un an. |
| --- | --- |

—

Cazul 3: măsurile de agromediu și climă, agricultura ecologică (menținere) și bunăstarea animalelor.

Angajamentele noi care vin în continuarea unui angajament asumat în cursul perioadei inițiale și care s-a încheiat în 2021 nu pot fi asumate decât pentru o perioadă de un an.

| 3.14. | Eligibilitatea cheltuielilor care acoperă planul strategic național (PSN) și tranziția de la o programare la alta: pentru a facilita tranziția de la programare către următoarea, trebuie ca cheltuielile de mai jos să fie eligibile în cadrul FEADR pentru perioada 2022-2027 și prevăzute în PSN (cuantumul și rata contribuției FEADR).






  — | Cheltuieli legate de angajamente asumate în cursul perioadelor de programare anterioare [în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (8) sau al Regulamentului (UE) nr. 1305/2013] și care depășesc 1 ianuarie 2024 sau 1 ianuarie 2025 (situația în care au fost asumate angajamente pe cinci ani în timpul campaniei din 2019 sau al campaniei din 2020). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Cheltuieli legate de angajamente asumate în cursul perioadelor de programare anterioare [în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (8) sau al Regulamentului (UE) nr. 1305/2013] și care depășesc 1 ianuarie 2024 sau 1 ianuarie 2025 (situația în care au fost asumate angajamente pe cinci ani în timpul campaniei din 2019 sau al campaniei din 2020).

| 3.15. | Programe de sprijin pentru sectorul fructelor și legumelor:
  Organizațiile de producători care au un program operațional care depășește 31 decembrie 2021 trebuie să transmită o cerere statului membru din care provin, până la 15 septembrie 2021, pentru ca programul lor operațional să fie modificat astfel încât să îndeplinească condițiile prevăzute în viitorul regulament privind planurile strategice sau să fie înlocuit cu un nou program operațional aprobat în temeiul regulamentului respectiv. În cazul în care organizația de producători nu prezintă un program operațional modificat sau înlocuit, programul se va încheia la 31 decembrie 2021. Programele de lucru stabilite pentru perioada 1 aprilie 2018-31 martie 2021 trebuie prelungite până la 31 decembrie 2021. Organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și organizațiile interprofesionale trebuie să își modifice programele de lucru în mod corespunzător și să le notifice Comisiei până la 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

3.15.

Organizațiile de producători care au un program operațional care depășește 31 decembrie 2021 trebuie să transmită o cerere statului membru din care provin, până la 15 septembrie 2021, pentru ca programul lor operațional să fie modificat astfel încât să îndeplinească condițiile prevăzute în viitorul regulament privind planurile strategice sau să fie înlocuit cu un nou program operațional aprobat în temeiul regulamentului respectiv. În cazul în care organizația de producători nu prezintă un program operațional modificat sau înlocuit, programul se va încheia la 31 decembrie 2021. Programele de lucru stabilite pentru perioada 1 aprilie 2018-31 martie 2021 trebuie prelungite până la 31 decembrie 2021. Organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și organizațiile interprofesionale trebuie să își modifice programele de lucru în mod corespunzător și să le notifice Comisiei până la 31 decembrie 2020.

| 3.16. | Programe de sprijin destinate sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă:
  Programele de lucru stabilite pentru perioada 1 aprilie 2018-31 martie 2021 trebuie prelungite până la 31 decembrie 2021. Organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și organizațiile interprofesionale trebuie să își modifice programele de lucru în mod corespunzător și să le notifice Comisiei până la 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

3.16.

Programele de lucru stabilite pentru perioada 1 aprilie 2018-31 martie 2021 trebuie prelungite până la 31 decembrie 2021. Organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și organizațiile interprofesionale trebuie să își modifice programele de lucru în mod corespunzător și să le notifice Comisiei până la 31 decembrie 2020.

| 3.17. | Programe naționale pentru sectorul apicol:
  Programele naționale vor trebui să se încheie la 31 iulie 2022. Articolele din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 privind programele pentru apicultură se vor aplica în continuare după 31 decembrie 2021 în ceea ce privește cheltuielile și plățile legate de operațiunile puse în aplicare înainte de 1 august 2022. |
| --- | --- |

3.17.

Programele naționale vor trebui să se încheie la 31 iulie 2022. Articolele din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 privind programele pentru apicultură se vor aplica în continuare după 31 decembrie 2021 în ceea ce privește cheltuielile și plățile legate de operațiunile puse în aplicare înainte de 1 august 2022.

| 3.18. | Programe de sprijin în sectorul viticol:






  — | Context: statele membre primesc fonduri prin intermediul programelor naționale de sprijin pentru o perioadă de cinci ani, pentru a finanța măsuri de sprijin destinate în mod specific sectorului vitivinicol. |
| --- | --- | --- |

3.18.

—

Context: statele membre primesc fonduri prin intermediul programelor naționale de sprijin pentru o perioadă de cinci ani, pentru a finanța măsuri de sprijin destinate în mod specific sectorului vitivinicol.

| — | Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: programele naționale de sprijin vor trebui să se încheie la 15 octombrie 2023. Articolele din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 privind măsurile de sprijin din cadrul programelor naționale de sprijin se vor aplica în continuare după 31 decembrie 2021 în ceea ce privește cheltuielile și plățile legate de operațiunile puse în aplicare înainte de 16 octombrie 2023. |
| --- | --- |

—

Propunere în cadrul regulamentului tranzitoriu: programele naționale de sprijin vor trebui să se încheie la 15 octombrie 2023. Articolele din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 privind măsurile de sprijin din cadrul programelor naționale de sprijin se vor aplica în continuare după 31 decembrie 2021 în ceea ce privește cheltuielile și plățile legate de operațiunile puse în aplicare înainte de 16 octombrie 2023.

Bruxelles, 7 mai 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

1

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

2

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

3

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 608.

4

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

5

(6)  JO L 78, 20.3.2013, p. 23.

6

(7)  JO L 78, 20.3.2013, p. 41.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p. 1).

8

---

| 14.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 232/36

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

(2020/C 232/05)

| Raportor: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Raportor:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Consultare | Consiliul, 6.12.2019
  Parlamentul European, 16.12.2019 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 6.3.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 7.5.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 551 – Reuniune la distanță |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 251/0/10 |

Consultare

Consiliul, 6.12.2019

Parlamentul European, 16.12.2019

Temei juridic

Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

6.3.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

7.5.2020

Sesiunea plenară nr.

551 – Reuniune la distanță

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

251/0/10

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută adoptarea unui plan multianual de gestionare pentru pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, deoarece situația actuală a biomasei acestui stoc, aflat la un nivel istoric maxim, permite renunțarea la măsurile de urgență stabilite în planul de refacere anterior. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul consideră că instituirea unui plan multianual de gestionare în Uniunea Europeană, care să asigure punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în Recomandarea 18-02 adoptată în cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), din 2018, reprezintă cea mai adecvată modalitate de a menține stocul peste nivelurile de biomasă care pot să asigure producția maximă durabilă, ținând seama de caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit utilizate în această activitate. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE propune ca legiuitorii să actualizeze propunerea de regulament, pentru a putea include modificările convenite în 2019 de ICCAT, în Recomandarea 19-04. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul consideră că articolul 29 alineatul (3) din propunere ar trebui modificat, pentru a deveni conform cu Recomandarea 19-04, după cum se explică la punctul 4 din prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 2.1. | Propunerea de regulament care face obiectul avizului de față are ca scop punerea în aplicare în Uniunea Europeană a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, aprobat de ICCAT, pentru a garanta niveluri de biomasă mai mari decât cele care pot să asigure producția maximă durabilă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Statele membre cărora li s-au alocat posibilități de pescuit pentru tonul roșu vor trebui să întocmească planuri anuale de pescuit care să prevadă cotele alocate pentru fiecare grupă de unelte, criteriile utilizate la alocare, măsurile de asigurare a respectării cotelor individuale, sezoanele de pescuit, porturile desemnate, normele privind capturile accidentale și navele autorizate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Statele membre cărora li s-au alocat posibilități de pescuit pentru tonul roșu stabilesc, de asemenea, planuri anuale de gestionare a capacității de pescuit, pentru a-și adapta flotele la posibilitățile de pescuit alocate, planuri anuale de inspecție pentru a asigura conformitatea cu prezentul regulament și planuri anuale de gestionare a activității de creștere, pentru a asigura cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere. Toate aceste planuri trebuie transmise Comisiei până la data de 31 ianuarie a fiecărui an. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Măsurile tehnice prevăzute în prezentul regulament constau în limitarea sezoanelor de pescuit pentru anumite flote, cum ar fi navele de pescuit cu plasă-pungă și navele cu paragate pelagice de mari dimensiuni, în stabilirea unor dimensiuni minime generale autorizate (greutate de 30 kg sau lungime de cel puțin 115 cm), precum și fixarea unui nivel autorizat de capturi accidentale, care să nu depășească 20 % din capturilor totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Printre măsurile de control care vor trebui aplicate de statele membre se numără obligația de a prezenta, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizație, listele tuturor navelor autorizate să pescuiască și să exploateze comercial resursele de ton roșu, precum și ale capcanelor. În plus, Comisiei i se vor oferi informații detaliate privind activitățile de pescuit ale navelor autorizate în campania precedentă, care vor conține date privind capturile efectuate de fiecare dintre ele, precum și operațiunile comune de pescuit desfășurate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comandanții navelor cu o lungime mai mică de 12 metri (regulamentul privind sistemul de control (1) prevede deja această obligație pentru comandanții navelor cu o lungime de cel puțin 12 metri) au obligația de a transmite autorității competente din statul membru în cauză o notificare, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în portul autorizat, prin care precizează cantitatea de ton roșu capturat, zona geografică în care au fost efectuate capturile și datele de identificare a navei. De asemenea, se interzice transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii Europene care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Statele membre sunt responsabile de desfășurarea unui program național de observare care să garanteze acoperirea anumitor procente minime, în funcție de diferitele categorii de nave, și care să asigure prezența, la bordul vaselor de pescuit cu plasă-pungă, a unui observator regional al ICCAT. Orice operațiune de transfer va trebui notificată în prealabil statului membru în cauză, care oferă autorizația sau, după caz, o refuză, și va presupune utilizarea de camere video pentru a verifica numărul de pești transferați. De asemenea, operațiunile de plasare în cuști vor trebui comunicate în avans și vor face obiectul supravegherii prin camere video. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Activitățile de monitorizare și supraveghere vor fi realizate de statele membre prin intermediul unui sistem de monitorizare a navelor pentru navele cu o lungime egală cu cel puțin 12 metri și se vor efectua inspecții în cadrul Programului ICCAT de inspecție comună internațională. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sunt interzise operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documentele validate și prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Observații generale

| 3.1. | În general, CESE este de acord cu propunerea de regulament, întrucât aceasta transpune o recomandare a ICCAT. De asemenea, se declară satisfăcut de rezultatele planului de refacere, care a făcut ca biomasa de ton roșu să atingă niveluri istorice maxime, de la momentul la care au fost colectate date. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În 2019, în cadrul ICCAT a fost adoptată Recomandarea 19-04, care modifică Recomandarea 18-02, la care trimite propunerea de regulament ce face obiectul prezentului aviz. Prin urmare, Comitetul recomandă legiuitorilor să adapteze propunerea de regulament din perspectiva ultimei recomandări. |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Observații specifice |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Articolul 29 alineatul (3) prevede că navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte părți contractante la Convenția ICCAT, cu toate că alineatul (62) din Recomandarea 19-04 prevede că o PCC (2) care dispune de mai puțin de cinci nave de pescuit cu plasă-pungă autorizate poate autoriza operațiuni comune de pescuit cu orice altă PCC.
  Fiecare PCC care desfășoară o operațiune comună de pescuit este responsabilă pentru capturile efectuate în cadrul respectivei operațiuni comune de pescuit și răspunde de ele. |
| --- | --- |

4.1.

Fiecare PCC care desfășoară o operațiune comună de pescuit este responsabilă pentru capturile efectuate în cadrul respectivei operațiuni comune de pescuit și răspunde de ele.

| 4.2. | Comitetul consideră că propunerea de regulament ar trebui să țină seama de excepția menționată la punctul anterior, permițând așadar pescuitul în comun cu flotele altor PCC. Cu toate acestea, CESE consideră că, în prealabil, ar trebui încheiat un protocol bilateral privind prevederile operaționale care vor trebui respectate de către nave și, în special, de către autoritățile din fiecare PCC, sub aspectul gestionării declarațiilor de captură prevăzute de legislația în vigoare. |
| --- | --- |

4.2.

Bruxelles, 7 mai 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).

1

(2)  Parte contractantă la convenție.

2

---