# Az Európai Unió C 232/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 232 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. július 14. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 232

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. július 14.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 551. plenáris ülés táveljárásban, 2020.5.5.–2020.5.7. |
| 2020/C 232/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Demográfiai kihívások az EU-ban a gazdasági és fejlődési egyenlőtlenségek fényében (feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az egész életen át tartó tanulás és a készségfejlesztés fenntartható finanszírozása a szakképzett munkaerő hiányával összefüggésben [feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére] | 8 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

551. plenáris ülés táveljárásban, 2020.5.5.–2020.5.7.

2020/C 232/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Demográfiai kihívások az EU-ban a gazdasági és fejlődési egyenlőtlenségek fényében (feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére)

1

2020/C 232/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az egész életen át tartó tanulás és a készségfejlesztés fenntartható finanszírozása a szakképzett munkaerő hiányával összefüggésben [feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére]

8

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 551. plenáris ülés táveljárásban, 2020.5.5.–2020.5.7. |
| 2020/C 232/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi határozatra a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról [COM(2020) 70 final] | 18 |
| 2020/C 232/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben való alkalmazása tekintetében történő módosításáról [COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)] | 29 |
| 2020/C 232/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról, az 1936/2001/EK, az (EU) 2017/2107 és az (EU) 2019/833 rendelet módosításáról, valamint az (EU) 2016/1627 rendelet hatályon kívül helyezéséről [COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)] | 36 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

551. plenáris ülés táveljárásban, 2020.5.5.–2020.5.7.

2020/C 232/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi határozatra a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról [COM(2020) 70 final]

[COM(2020) 70 final]

18

2020/C 232/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben való alkalmazása tekintetében történő módosításáról [COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

29

2020/C 232/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról, az 1936/2001/EK, az (EU) 2017/2107 és az (EU) 2019/833 rendelet módosításáról, valamint az (EU) 2016/1627 rendelet hatályon kívül helyezéséről [COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

36

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

551. plenáris ülés táveljárásban, 2020.5.5.–2020.5.7.

| 14.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 232/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Demográfiai kihívások az EU-ban a gazdasági és fejlődési egyenlőtlenségek fényében

(feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére)

(2020/C 232/01)

| Előadó: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Adam ROGALEWSKI |

Előadó:

Stéphane BUFFETAUT

Társelőadó:

Adam ROGALEWSKI

| A Tanács horvát elnökségének felkérése: | 2019.9.10-én kelt levél |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.3.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.5.7. |
| Plenáris ülés száma: | 551 – táveljárásban tartott plenáris ülés |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 249/0/12 |

A Tanács horvát elnökségének felkérése:

2019.9.10-én kelt levél

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.3.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.5.7.

Plenáris ülés száma:

551 – táveljárásban tartott plenáris ülés

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

249/0/12

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Ez a vélemény a Covid19-világjárvány kitörése előtt készült. Az EGSZB azonban úgy látja, hogy a Covid19-válság jelentős hatással lesz majd a demográfiai kihívások és a tagállamok közötti növekvő egyenlőtlenségek kezelését célzó jövőbeli uniós politikákra. Sürgeti tehát az EU-t, hogy dolgozzon ki bőkezűen finanszírozott, megfelelő politikákat annak érdekében, hogy megvédje a polgárokat a világjárvány és főként az utána következő gazdasági válság káros következményeitől, enyhítve ezzel a negatív szociális hatásokat. Ezeket a politikákat a szociális partnerekkel és a szervezett civil társadalommal konzultálva mielőbb ki kell dolgozni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EU jelenlegi demográfiai helyzete holisztikus megközelítést igényel, amely magában foglal szociális és gazdaságpolitikákat, aktív munkaerőpiaci és kohéziós politikákat, családtámogatási politikákat – különös tekintettel a családi és magánélet és a munka összeegyeztetésének lehetőségére –, az idősödő munkavállalókra vonatkozó különleges intézkedéseket, az aktív és egészséges időskorra vonatkozó politikákat, fenntartható és az integrációra is kiterjedő bevándorlási politikákat, valamint az agyelszívás megelőzését célzó intézkedéseket és politikákat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Egy újabb „baby boom” valószínűtlen, ezért az európai demográfiai helyzet következményeivel való szembenézés érdekében rendkívül fontos a munkaerőpiaci részvétel javítása. Túl sok tagállamban túl magas a munkanélküliség és az alulfoglalkoztatottság szintje, illetve az inaktivitási ráta, különösen a fiatalok körében, ahol a munkanélküliségi ráta minden tagállamban az általános munkanélküliségi ráta mintegy kétszerese. Az EU-nak prioritásként kell kezelnie a munkanélküliség elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A demográfiai fejlődés a jövőbe vetett bizalmon is múlik, ezért fontos, hogy az EU erős gazdasággal és határozott szociálpolitikával rendelkezzen. Ennek hiányában az európai nők és férfiak, különösen a fiatalok nem fognak bízni a jövőben, és az ebből eredő társadalmi és gazdasági bizonytalanság miatt nem mernek gyermeket vállalni. A szociális jogok európai pillérének végrehajtása ezért nagyon fontos tényező az EU demográfiai helyzetének javításában. Az EGSZB ezért örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság széles körű konzultáció alapján cselekvési tervet szándékozik kidolgozni a pillér végrehajtására. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A gyermekvállalás nem lehet akadálya a szakmai ambícióknak, és nem vezethet elszegényedéshez vagy a vásárlóerő csökkenéséhez, különösen a nagycsaládok esetében. Fontos a stabil és proaktív családpolitika, valamint az emberközpontú munkaerőpiaci politika fenntartása, illetve bevezetése, ideértve a családi és magánélet, valamint a munka közötti egyensúlyt előmozdító intézkedéseket (szülői szabadság, gyermekgondozás és egyéb gondozási feladatok, távmunka, rugalmas munka), valamint a pénzügyi és oktatási támogatásokat. Különös figyelmet kell fordítani az egyszülős és a nagyobb családokra, amelyek fokozottan ki vannak téve az elszegényedés veszélyének. A kulturális környezethez igazított, szilárd és diverzifikált családpolitikák hasznosnak bizonyultak a termékenységi ráta növelése szempontjából. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sok fiatal szembesül bizonytalan munkafeltételekkel és munkaerőpiaci kilátásokkal, valamint azzal, hogy nehéz megfelelő lakást bérelni vagy vásárolni, különösen a nagyvárosokban vagy azok környékén. Így nehezen tudnak tervezni a jövőre, függetlenné válni és családot alapítani. Ezzel uniós és nemzeti szinten is komolyabban kellene foglalkozni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A belső mobilitás az EU egyik alapvető szabadsága, amely erősíti az európai versenyképességet és lehetőséget biztosít polgárai számára. Az Unión belüli mobilitásra, valamint a belső migrációhoz kapcsolódó agyelszívásra és a munkaerő-elvándorlásra a legjobb megoldást a tagállamok társadalmi és gazdasági felzárkózása jelenti, de ehhez időre van szükség. Az Európai Regionális Fejlesztési Alapnak, a Kohéziós Alapnak és az Európai Szociális Alapnak kifejezetten arra kell irányulnia, hogy segítse a gyengébb gazdasági teljesítményt nyújtó uniós tagállamokat olyan projektek kidolgozásában, amelyek javítják társadalmi és gazdasági fejlődésüket annak érdekében, hogy a saját lakosságuk számára vonzóak maradjanak vagy vonzóvá váljanak. A kölcsönös gazdagodás érdekében olyan intézkedéseket lehetne előirányozni, amelyek arra ösztönzik az embereket, hogy visszatérjenek származási országukba. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A gazdasági és szociális környezet fontos vonzó tényező. Az EGSZB úgy véli, hogy a hatékony közszolgáltatásokba való beruházásokat a családorientált beruházások mellett kiemelten kellene kezelni, mivel ezek alapozzák meg a jövőt. A tagállamokon belüli állami beruházások fokozását elősegítheti a szociális célú állami beruházások „aranyszabályára” való hivatkozás annak érdekében, hogy rugalmasabban lehessen kezelni a költségvetési szabályokat. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lehet, hogy a bevándorlás önmagában nem jelent megoldást az Európa előtt álló demográfiai kihívásra, de segíthet annak kezelésében. A bevándorlás rövid távon jó hatással lehet a gazdasági és népességnövekedésre, feltéve, hogy méltányos és fenntartható integrációs politikák kísérik, amelyek segítik az újonnan érkezőket a letelepedésben és a beilleszkedési nehézségek elkerülésében. |
| --- | --- |

1.9.

2.   A jelenlegi helyzet

| 2.1. | A népességszámot a termékenység, a halálozás és a migráció befolyásolja. Bár a helyzet országonként eltérő, a csökkenő termékenységi és halálozási rátákat illetően általános konvergencia figyelhető meg az EU-ban. Az országok között vannak ugyan eltérések, de a tagállamokban a termékenységi ráta gyakran jelentősen és tartósan a nemzedékek megújulásához szükséges szint alatt marad. Európa helyzete még annak ellenére is kirívó, hogy a halálozási és termékenységi ráták csökkenése világszerte megfigyelhető (demográfiai átmenet). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 1950 és 1989 között az európai lakosságszám éves növekedése mindig meghaladta a kétmilliót. 1990 óta a növekedés évi 1,5 millió fő alatt maradt. Ugyanakkor a világ többi részén az átlagos népességnövekedés jóval magasabb volt, mint Európában. 1950-ben például a világ népességének 21,7 %-a élt Európában, 2017-ben pedig kevesebb mint 10 %-a. Európa demográfiai súlya még soha nem volt ilyen alacsony (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ami a születésszámot illeti, 1952 és 1961 között kontinensünkön évente több mint 12 millió születést regisztráltak. Ez a szám 2000-ben 7,3 millióra esett. Az Európába viszonylag fiatal népességet hozó migrációs áramlatok következtében ismét enyhe növekedést figyelhettünk meg; néhány uniós országban javult a születési ráta. Napjainkban a születések száma évi 7 és 8 millió között mozog. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ezt azonban a halálozási arány figyelembevétele mellett kell vizsgálni. Itt egyszerre növekedés és csökkenés is megfigyelhető: a halálozási arány növekszik, mivel népes generációk öregedtek meg, és csökken, mivel javultak a higiéniai és egészségügyi feltételek, valamint az életmód, ami Európában hosszabb várható élettartamot eredményezett (az EU-28-ban a férfiaknál 78 év, a nőknél 83 év). Az elhalálozások száma Európában 1992 óta évi 8 és 8,5 millió között mozog. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 1994 óta Európa népessége évről évre csökken, ami a születések számát meghaladó halálozásból eredő természetes népességcsökkenést jelent. Ez a népességcsökkenés Bulgáriát, Észtországot, Finnországot, Görögországot, Horvátországot, Lettországot, Litvániát, Magyarországot, Németországot, Olaszországot, Portugáliát, Romániát, Spanyolországot és Szlovéniát érinti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A helyi lakosságénál fiatalabb korösszetételű migráció ellenére a 21. században Európa népessége öregszik. A 65 éven felüliek teljes népességen belüli aránya az 1989. évi 12,5 %-ról 2019-re 18,8 %-ra emelkedett. Az EGSZB már hangsúlyozta, hogy a munkaképes korú népesség aktivitási rátája fontosabb, mint az időskorú eltartottak aránya, azaz a munkaképes korúak és a 65 év felettiek aránya. Ezért ki kell aknázni a munkanélküliek és az alulfoglalkoztatottak munkakapacitását. A bevándorlók jobb munkaerőpiaci integrációja, valamint a munkanélküliek és a bizonytalan munkaviszonnyal rendelkezők képzéshez való hozzáférése elengedhetetlen ahhoz, hogy kezelni tudjuk a megnövekedett élettartamhoz kapcsolódó demográfiai kihívást. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Néhány tagállamnak jelentős mértékű, magasabb életszínvonalú tagállamokba irányuló mobilitással kell szembenéznie, ami súlyosbítja a népességük öregedésével kapcsolatos nehézségeket, mivel a távozók főképp a fiatalabb korcsoportok képviselői. Ezek az országok minden képzettségi szinten olyan munkaerő- és legfőképpen agyelszívást tapasztalnak, amely aggasztó a számukra: az ő beruházásaikkal kiépített oktatási és képzési rendszerekből most olyan országok profitálnak, amelyek jobb szociális és munkafeltételeket tudnak kínálni. 2018-ban az Unión belül mozgó munkavállalók 36 %-a magasan, 40 %-a közepesen, 23 %-a pedig alacsonyan képzett volt. Ennek ellenére mindössze 20 %-uk tudott elhelyezkedni magas képzettséget igénylő munkakörben, 60 %-uk közepes, 20 %-uk pedig alacsony képzettséget igénylő munkát talált (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ráadásul a munkavállalók jobb gazdasági helyzetű tagállamokba való költözése felgyorsítja a kelet-európai tagállamok népességének öregedését és csökkenését. Ha ez a tendencia változatlan ütemben folytatódik, a 65 éven felüli kelet-európai népesség nagyobb lesz, mint a nyugat-európai országok ugyanilyen korú népessége (3). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az, hogy a munkavállalók a kelet-európai államokból a gazdagabb tagállamokba költöznek, elsősorban az eltérő béreknek, szociális védelemnek és szociális normáknak tudható be, melyek a régi tagállamokhoz képest Kelet-Európában ma is jóval alacsonyabb szintűek. Míg a kelet- és nyugat-európai bérek közti különbség a válság kitöréséig csökkent, a kelet-európai bérfelzárkózás a válságot követően megtorpant (4). Néhány keleti tagállamban a nagymértékű kivándorlás munkaerőhiányhoz vezetett. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ugyanakkor a gazdasági válság és annak következményei miatt a Dél-Európából Nyugat-Európába irányuló migráció is fokozódott (5). Ebben az esetben a rossz munkaerőpiaci kilátások – ideértve a magas munkanélküliséget is – azt eredményezték, hogy a munkavállalók képzettségtől függetlenül nagyobb számban indultak meg Dél-Európából Nyugat-Európába. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A migrációhoz más, nem szigorúan gazdasági tényezők is hozzájárulnak, ilyenek például a jogi, kulturális és szociális feltételek. Vannak például, akik hazájukból fejlettebb jóléti államokba távoznak, ahol jobb a szociális védelem és az egészségügyi ellátás. További példaként szolgálhat, amikor egyéb körülmények okán, pl. vallás, etnikai származás vagy szexuális orientáció alapján történő megkülönböztetés miatt hátrányokat elszenvedők távoznak hazájukból, és oda költöznek, ahol a társadalom és a jogrendszer is jobban elfogadja őket. Összességében nehéz mérni az ilyen típusú mobilitás nagyságrendjét és demográfiai hatásait. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB holisztikus megközelítést szorgalmaz a demográfiai kihívások kezelésére. Azt, hogy ne kizárólag a termékenységi rátát vegyék figyelembe, hanem a családi élet és a munka közötti egyensúly kérdését, a foglalkoztatást, a férfiak és nők közötti egyenlőséget, a szilárd családpolitikákat, a regionális és kohéziós politikákat és az állami infrastruktúrák és a közszolgáltatások minőségét is. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Amikor demográfiával foglalkozunk, gyermekekről, anyákról és apákról beszélünk, nem csupán számadatokról és statisztikákról. A család típusától függetlenül itt emberekről és életterveikről van szó. Az európai társadalmak feladata, hogy támogatást és védelmet nyújtsanak a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőknek, ebben az esetben a gyermekeknek, akiknek jogai és érdekei elsőbbséget kell hogy élvezzenek. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB több véleményt is elfogadott a demográfia tárgyában. Voltak olyanok, amelyekben megállapította, hogy a szilárd családpolitikákkal rendelkező országok, jóllehet rendelkezéseik eltérőek és az érintett államok kultúráját követik, jobb demográfiai helyzetben vannak, mint azok, amelyeknek nincs vagy gyenge a családpolitikájuk (6). Más véleményeiben az EGSZB a magas munkaerőpiaci részvételen és a magas színvonalú foglalkoztatáson alapuló, szilárd munkaerőpiaci politikák fontosságát hangsúlyozta, amelyek hatékony eszközök a demográfiai kihívások kezeléséhez (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB szerint már léteznek olyan politikák, amelyeket fel lehetne használni a demográfiai kihívások kezelésére, különösen a gazdasági és fejlődési egyenlőtlenségek fényében. A szociális jogok európai pillére az Unión belüli társadalmi és gazdasági felzárkózás elérésének fontos eszköze, amely a demográfiai kihívások kezelését is segíteni fogja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a gazdasági és társadalmi stabilitást, valamint tisztességes élet- és munkakörülményeket biztosító környezet, ahol a szociális partnerek fontos szerepet játszanak, kulcsfontosságú a pozitív demográfiai tendenciák biztosításához az EU-ban. Ehhez növelni kell a szociális infrastruktúrába, a családpolitikákba, a színvonalas közszolgáltatásokba és az aktív munkaerőpiaci politikákba irányuló beruházásokat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A hatékony demográfiai politikákat vizsgálva azt látjuk, hogy ezek különböző típusú és hosszú távon stabil intézkedéseket ötvöznek, ami azért fontos, mert a családtervezés és a gyermekvállalás természeténél fogva hosszú távra szól. A családpolitikák keretében különös figyelmet kell fordítani az elszegényedés veszélyének kitett családokra, például az egyszülős és a nagycsaládokra. Szem előtt kell tartani, hogy a szegénység második oka a munkanélküliség után a család szétesése, és a szegénység kockázata a háztartásban élő gyermekek számával együtt nő. Az EGSZB szorgalmazta a tisztességes minimumjövedelem Unión belüli bevezetését (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatások döntő szerepet játszanak a szociálpolitikákban és a családok támogatásában. A magas színvonalú, hozzáférhető és megfizethető segítségnyújtás és gondozás (a gyermekek, a fogyatékossággal élők és az idősek számára) alapvető fontosságú a demográfiai kihívások kezeléséhez és a népességnövekedés támogatásához. A közszolgáltatások alulfinanszírozottsága munkaerőhiányhoz és a megfelelő infrastruktúra hiányához vezetett. Kiemelt figyelmet kell fordítani a gyermekgondozási szolgáltatásokra és az oktatásra, valamint az idősebb generációkat célzó politikákra. Az egyik olyan ágazat, ahol az alulfinanszírozottság a legnyilvánvalóbb, az idősek tartós ápolása és egészségügyi ellátása (9). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A demográfiai kihívások kezelése érdekében az EGSZB több beruházást szorgalmaz a közszolgáltatásokba és a szociálpolitikákba. Az EGSZB megismétli azt a nézetét, hogy a tagállamokon belüli állami beruházások fokozását elősegítheti a szociális célú állami beruházások „aranyszabályára” való hivatkozás annak érdekében, hogy rugalmasabban lehessen kezelni a költségvetési szabályokat. A jelenlegi és a jövőbeli uniós alapoknak, különösen az európai beruházási tervnek több figyelmet és forrást kell fordítaniuk a szociális beruházásokra, a családtámogatásra és az egyenlőség előmozdítására, mivel ez segíteni fog a demográfiai kihívások kezelésében. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB felhívja a figyelmet annak a nem fizetett munkának a mennyiségére és jelentőségére, amelyet főként nők végeznek, akik családi szolidaritásból magukra vállalják a gondozás és segítségnyújtás terheinek nagy részét, támogatják a családokat és kompenzálják az állami infrastruktúrák hiányát. Ez valódi munka, de ritkán ismerik el ilyenként, pedig a becslések szerint a fizetetlen gondozás és háztartási munka a világ bruttó hazai termékének 10, illetve 39 %-át teszi ki (10). A méltányosság szempontjából is fontos lenne elismerni és támogatni azoknak a nem fizetett gondozóknak – általában családtagoknak – a munkáját, akik úgy döntöttek, hogy munkavállalás helyett beteg, fogyatékossággal élő vagy egyéb eltartott családtagjaikat gondozzák és segítik. Ennek egyik módja az, ha elegendő forrásokat biztosítanak a gondozási infrastruktúra számára. A tagállamokat ösztönözni kellene arra, hogy ismerjék el e munka gazdasági, társadalmi és erkölcsi értékét azzal, hogy megfelelő jogállást és pénzügyi támogatást biztosítanak az érintettek számára, valamint védik szociális biztonsági jogosultságaikat. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kiemelt figyelmet kell fordítani a vidéki népességre, amely még a teljes népességnél is gyorsabban öregszik. A vidéki területek népességcsökkenése Európa-szerte meghatározó tendencia, mivel a fiatalok általában tanulmányi és munkavállalási céllal nagyobb városokba költöznek. Az életszínvonal, ezen belül a megfelelő munkaerőpiaci kilátások megőrzése, valamint az infrastruktúrákba, a közszolgáltatásokba és az oktatásba való beruházások kulcsfontosságú intézkedést jelentenének a vidéki területek, valamint a kis és közepes méretű vidéki városok elnéptelenedése elleni küzdelemhez. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek fontos szerepet játszanak a demográfiai kihívásokkal kapcsolatos szakpolitikák megvitatásában és kidolgozásában. |
| --- | --- |

3.11.

4.   A színvonalas foglalkoztatás, a proaktív munkaerőpiaci politikák és a munka és a családi élet összeegyeztetését támogató politikák jelentősége

| 4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a stabil foglalkoztatás megteremtését és a munkavállalók jóllétét elősegítő, proaktív munkaerőpiaci politikák fontos és hatékony intézkedések a demográfiai kihívások kezeléséhez. Az európai népesség jövedelmének legnagyobb része ugyanis munkából származik, és munkahelyteremtés, dinamikus munkaerőpiaci kilátások, munkaerőpiaci biztonság és minőségi munkahely nélkül nehéz családot alapítani és tisztességes életkörülményeket biztosítani. Kollektív tárgyalások révén a szociális partnerek jelentősen hozzájárulhatnak a bérek, valamint a szociális és munkakörülmények javításához. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB tudomásul veszi az EU demográfiai forgatókönyveiről szóló jelentést (11), amely megállapítja, hogy a népesség öregedésére a legreálisabb és leghatékonyabb gyógyírt nem a termékenységi ráta javítása, de nem is a migráció fokozása jelenti, hanem a munkaerőpiaci részvétel növelése. Közép- és hosszú távon kiegyensúlyozottabb népesség-összetételre van szükség a szociális kiadások és a gazdaság dinamizmusa közötti egyensúly biztosításához. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A dolgozói szegénység elleni küzdelmet célzó intézkedések rendkívül fontosak ahhoz, hogy a családok számára tisztességes életkörülményeket, a gyermekeknek és a szülőknek pedig méltóságteljes életet biztosítsunk. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság elnöke biztosítani kívánja, hogy „az Unióban minden munkavállaló tisztes minimálbérben részesüljön” (12). Ezt szem előtt tartva az EGSZB feltáró véleményt készít „Tisztességes minimálbérek Európában” címmel. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A minőségi munkahelyek – amelyek a gazdasági stabilitás tényezői –, a képzéshez való hozzáférés a munkavállalók képzettségének és kompetenciáinak fejlesztése érdekében, valamint a biztos és rugalmas munkafeltételek ötvözésének lehetővé tétele a demográfiai növekedés támogatásának eszközét jelentik. A családi és magánélet és a munka közötti egyensúly javítása érdekében kiemelt figyelmet kell fordítani a részmunkaidős vagy rugalmas munkaszervezési megoldásokra. Az egyik olyan intézkedés, amely lehetővé teszi a munka és a magánélet jobb összeegyeztetését, valamint a családi és a magánélet védelmét a felgyorsult digitalizáció korában, az a kijelentkezési jog érvényesítése, amelyet az EGSZB helyes gyakorlatnak tart (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Korábbi véleményeiben (14) az EGSZB a nemek közötti egyenlőségre irányuló proaktív politikákat szorgalmazott, amelyek célja a nemek közötti bérszakadék felszámolása, valamint a családi élet és a munka közötti egyensúly javítását célzó intézkedések előmozdítása. Tanulmányok szerint a férfiak segítségnyújtási, gondozási és gyermekfelügyeleti feladatokba való bevonása mind a családoknak, mind az európai gazdaságnak és versenyképességnek kedvez. A nők munkaerőpiaci részvételének fokozása segítené a bennük rejlő lehetőségek kibontakoztatását egy olyan időszakban, amikor az EU-ban csökken a munkaerő és öregszik a népesség. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Különös figyelmet kell fordítani azokra a fiatal munkavállalókra, akiknek vannak vagy lehetnek gyermekei. Az EU-ban a fiatalok körében az átlagos munkanélküliségi ráta továbbra is magasabb, mint az egész dolgozó népesség körében, ugyanakkor az egyes országok között nagy a különbség: 5 %, de akár 40 % is lehet (15). A fiatalokat a bizonytalan munkafeltételek is nagyobb mértékben sújtják (16). Emellett az új munkahelyek, a dinamikus munkaerőpiaci kilátások és a munkaerőpiaci biztonság hiánya, valamint amiatt, hogy nehéz lakást bérelni vagy vásárolni, nehezen tudnak tervezni a jövőre, függetlenné válni, letelepedni és családot alapítani. Javítani kellene a fiatalok minőségi munkahelyekhez való hozzáférését; ez kellő biztonságot adna számukra a családalapításhoz. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A nemzedéklánc másik végét illetően olyan szakpolitikákra lenne szükség, amelyek támogatják az idősebb munkavállalókat annak érdekében, hogy az adott országban meghatározott nyugdíjkorhatár eléréséig dolgozhassanak (17). Ezt a foglalkoztatási lehetőségek és a munkakörülmények javításával lehetne elérni, olyan munkák létrehozásával, amelyek jobban megfelelnek az idősebbek szükségleteinek. Kiemelt figyelmet kell fordítani a munkaerőpiacon előforduló, életkor alapján történő megkülönböztetés elleni küzdelemre. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Szintén különös figyelmet kell fordítani a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, mivel az öregedéssel nő az egészségi problémák kialakulásának kockázata. Ezért alapvető, hogy a munkaszervezéssel és a munkahelyek kialakításával ezek a betegségek megelőzhetők legyenek, és több munkavállaló dolgozhasson a rendes nyugdíjkorhatár eléréséig (18). |
| --- | --- |

4.8.

5.   A családpolitikák jelentősége a dinamikus demográfiai fejlődés szempontjából

| 5.1. | Az aktív családpolitikát folytató tagállamokban magasabb a születési arány, mint a családpolitikát nélkülöző vagy gyenge családpolitikát folytató tagállamokban. A cél annak biztosítása, hogy az Európa jövőjét biztosító gyermekek vállalása ne jelentsen hátrányt az életszínvonal és a szakmai pályafutás tekintetében. Ennek elérése érdekében ötvözni kell az adóügyi, illetve a szociális jogokkal és a közvetlen pénzügyi támogatásokkal összefüggő intézkedéseket, valamint a hatékony és megfizethető közszolgáltatásokat, egyebek mellett a gyermekgondozási rendszereket. Ha egyszer bevezetik őket, ezek a politikák hatékonyak (19). Ahhoz azonban, hogy hatékonyságuk fenn is maradjon, fenntarthatónak kell lenniük, és stabil jogalkotási alapot kell képezniük. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ezek a családpolitikák azonban egy szélesebb keret részét képezik, amely biztosítja hatékonyságukat. Ide tartoznak még a munkahelyek, a gazdasági és társadalmi fejlődés, a családbarát kultúra, a megfelelő lakáspolitika, az eredményes oktatási rendszer, valamint a környezetvédelmi politikák is. Végezetül a családi élet és a munka az európai lakosság aggodalmainak fő forrásai közé tartozik, ezért az európai társadalomnak kiemelten kell kezelnie ezeket a kérdéseket. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A demográfia hosszú távú tervezést feltételez és összehangolt európai fellépést igényel. Az EU-nak közös iránymutatásokat kell kidolgoznia a nemzedékek közötti szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség alapján, figyelembe véve a nemzeti kultúrákat és a szociálpolitikai különbségeket. Az Európai Unió jelenlegi helyzete a születések számának növelését célzó intézkedéseket is szükségessé tesz. Mivel az irányítás alapja az előrelátás, már ma kell cselekednünk. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Migráció, beleértve az EU-n belüli mobilitást

| 6.1. | A bevándorlásnak a demográfiai kihívások kezelésében betöltött szerepét illetően az EGSZB megismétli azt az álláspontját, hogy a bevándorlás kedvezően hat a népesség és a munkaerő növekedésére. Ha a természetes népességnövekedés negatívba fordul, a bevándorlás segíthet szinten tartani a népesség és a munkaerő összlétszámát. A bevándorlás kétségkívül nem jelent végleges megoldást az Európában tapasztalható demográfiai elöregedés következményeinek kezelésére. Ugyanakkor orvosolhatja az olyan típusú munkaerő- és szakemberhiányt is, amelynek nincs köze a demográfiai folyamatokhoz (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Arra is ügyelni kell, hogy ne ösztönözzük a magasan képzettek szisztematikus elvándorlását, tovább mélyítve a fejlődő országokhoz képest meglévő készségszakadékot, ami akadályozná az érintett országok gazdasági és társadalmi fejlődését. Emellett aktív befogadási és integrációs politikákat is folytatnunk kell annak érdekében, hogy elkerüljük az új országba és új kultúrába való beilleszkedés nehézségeit. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az uniós polgárok szabad mozgása az Unió alapvető szabadságainak egyike. A magas szintű Unión belüli migráció azonban rendkívüli kihívások elé állítja a származási tagállamokat, például felgyorsul a népesség öregedése vagy súlyosbodik a munkaerő-, illetve készséghiány, de a fogadó tagállamoknak is jelentős kihívásokkal kell szembenézniük. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A kérdés az, hogy ez az Unión belüli mobilitás visszafordíthatatlan vagy csak átmeneti jellegű, és hogy a többség visszatér-e a származási országába. A gyakorlatban az országukat elhagyók nagy része két éven belül hazatér. Ez egyfajta körkörös mobilitás. Az efféle mozgások az érintett országok számára kölcsönös gazdagodást jelentenek. Ahhoz, hogy inkább ez a fajta mobilitás legyen jellemző, gazdasági és társadalmi felzárkózásra lenne szükség kelet és nyugat, valamint dél és nyugat között. A tartós munkaerő-elvándorlás lassításának a legjobb módja az, ha csökkentjük meglévő szakadékot. |
| --- | --- |

6.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 7-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Gérard-François Dumont: „Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants”, Diploweb geopolitikai folyóirat, 2019.11.3.

1

Diploweb

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

2

(3)  Demographic Scenarios for the EU, 2019, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu.

3

Demographic Scenarios for the EU

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

4

(5)  2018. évi éves jelentés az EU-n belüli munkavállalói mobilitásról – végleges jelentés, 2018.

5

(6)  HL C 218., 2011.7.23., 7. o. és HL C 161., 2007.7.13., 66. o.

6

(7)  HL C 318., 2011.10.29., 1. o. és HL C 14., 2020.1.15., 60. o.

7

(8)  HL C 190., 2019.6.5., 1. o.

8

(9)  HL C 71., 2016.2.24., 46. o.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3.

10

(11)  Demographic Scenarios for the EU, 2019.

11

Demographic Scenarios for the EU,

(12)  HL C 62., 2019.2.15., 142. o.

12

(13)  HL C 14., 2020.1.15., 52. o.

13

(14)  HL C 129., 2018.4.11., 44. o., HL C 110., 2019.3.22., 26. o.

14

(15)  Von der Leyen elnök beszéde.

15

(16)  HL C 14., 2020.1.15., 60. o.

16

(17)  HL C 62., 2019.2.15., 142. o.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf.

18

(19)  HL C 14., 2020.1.15., 60. o.

19

(20)  HL C 110., 2019.3.22., 1. o.

20

---

| 14.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 232/8

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az egész életen át tartó tanulás és a készségfejlesztés fenntartható finanszírozása a szakképzett munkaerő hiányával összefüggésben

[feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére]

(2020/C 232/02)

| Előadó: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Pavel TRANTINA |

Előadó:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Társelőadó:

Pavel TRANTINA

| A Tanács horvát elnökségének felkérése: | 2019.9.10-i levél |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2019.9.24. |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.3.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.5.7. |
| Plenáris ülés száma: | 551. – táveljárásban tartott plenáris ülés |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 254/1/6 |

A Tanács horvát elnökségének felkérése:

2019.9.10-i levél

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2019.9.24.

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.3.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.5.7.

Plenáris ülés száma:

551. – táveljárásban tartott plenáris ülés

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

254/1/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy Nicolas Schmit biztos megbízólevelének (1)
  fókuszában a készségfejlesztési program naprakésszé tétele, a szakemberhiány problémájának feltárása és megoldása, valamint a méltányos átállás részeként az átképzés támogatása áll. A megbízás részét képezi továbbá annak megvizsgálása, hogy az egyéni tanulási számlák nyitása lehetne-e az egyik módja annak, hogy a felnőttek (foglalkoztatottak és munkanélküliek) számára lehetőséget biztosítsunk képzési jogosultságok megszerzésére és azoknak garantált színvonalú képzésekre való felhasználására. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja a 2019. november 8-án elfogadott, „Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást” című tanácsi következtetéseket (2), amelyek felkérik az Európai Bizottságot, hogy „javítsa az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos jelenlegi szakpolitikák hatékonyságát és aktualizálja hatókörüket és célcsoportjaikat annak érdekében, hogy azok jobban megfeleljenek a társadalomban és a munka világában bekövetkező változások következtében megjelenő tanulási igényeknek, többek között az európai oktatási térség továbbfejlesztése révén” (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB értékeli, hogy az Európai Unió Tanácsa horvát elnökségének (4) prioritásai közé felvették a kutatást és az innovációt célzó beruházást, a magas színvonalú és egész életen át tartó tanuláshoz való jobb hozzáférést, valamint a jövőbeni munkákhoz kapcsolódó új készségek fejlesztését. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB üdvözli, hogy „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című közleményében (5) az Európai Bizottság kijelenti, hogy a készségek meghatározóak a jövő szempontjából, valamint arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy kisgyermekkortól inkluzív, magas színvonalú oktatást és képzést biztosítsanak polgáraiknak, és támogassák őket abban, hogy szakmai pályafutásuk egésze során folyamatosan továbbképezzék magukat. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel hatékonyan a szociális jogok európai pillérében (EPSR) foglalt első és negyedik alapelv megvalósítása érdekében, és biztosítsák minden európai polgár számára az egész életen át tartó, minőségi és inkluzív tanuláshoz való jogot a munkahelyen és azon kívül, továbbá a szociális partnerekkel és a civil társadalommal egyetértésben kialakított, fenntartható közfinanszírozás révén támogassák az említett alapelvek megvalósulását. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB szeretné, ha kiemelt figyelmet kapna az, hogy a társadalom leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjai is hozzáférhessenek az egész életen át tartó tanulást biztosító lehetőségekhez. Földrajzi térségtől, szakképzettségi szinttől és végzettségtől, illetve az érintett vállalat vagy szervezet méretétől függetlenül hatékony támogatást kell nyújtani minden munkavállalónak, miközben fenntartható finanszírozást kell biztosítani a közigazgatási szervek, vállalatok és szakszervezetek részéről például egyéni képzési számlákon vagy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelő más rendszereken vagy eszközökön keresztül. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy legyen ambiciózusabb a vonatkozó szakpolitikai keretekben és a hamarosan közzétételre kerülő „Oktatás és képzés 2030” stratégiai keretrendszerben foglalt, a felnőttek – köztük a munkavállalók – oktatásban és képzésben történő részvételével kapcsolatos mérőszámok és referenciaértékek meghatározásakor. Az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós pénzeszközök, mint például az Erasmus+, az Európai Szociális Alap, az InvestEU, a Fenntartható Európa beruházási terv, a Méltányos Átállást Támogató Alap (MÁTA) és egyéb releváns uniós eszközök eredményesen és egymással szinergiában hozzájáruljanak e teljesítménymérők kidolgozásához. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB ezenkívül arra kéri az uniós intézményeket, hogy jussanak egyetértésre a kulcskompetenciák egy, az iskolai oktatáson túlmutató egységes és inkluzív referenciakeretéről. Ez lehetővé tenné a felnőttképzéssel és az életvezetési készségek elsajátításával kapcsolatos igények kezelését, valamint annak kiemelését, hogy mennyire fontos megtanulnunk tanulni, illetve megszereznünk a felnőttek aktív társadalmi szerepvállalásának elősegítéséhez elengedhetetlen demokratikus állampolgári képességeket. Az EGSZB javasolja továbbá, hogy fokozzák a nem formális és informális tanulási környezetekbe irányuló beruházásokat, mivel azok kulcsszerepet játszanak ezen kompetenciák elsajátításában. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy az európai szemeszter keretében össze kell hangolni az Európai Bizottság oktatást és képzést célzó, fenntartható beruházásokra irányuló felhívását az optimálási intézkedéseket szorgalmazó felhívással, mivel ez utóbbi egyes esetekben negatív hatással van az ilyen beruházásokra. Valamennyi tagállamban növelni kell az egész életen át tartó tanulásra és különösen a felnőttképzésre irányuló állami beruházásokat. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB továbbra is fontosnak tartja, hogy nagyobb figyelmet kapjanak egyebek mellett az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás terén végrehajtandó szociális beruházások. Az EGSZB javasolja annak megvitatását, hogy a költségvetési egyensúlyi szabályt („aranyszabály”) – amely szerint a jövőorientált közberuházásokat nem kell figyelembe venni a gazdasági és monetáris unió költségvetési szabályai értelmében kiszámított nettó költségvetési hiányban – nem lehetne-e alkalmazni az uniós strukturális alapok eszközeiből támogatott szociális beruházásokra is. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB arra kéri a jövőbeli tanácsi elnökségeket és az Európai Bizottságot, hogy folytatva az EU pénzügyminisztereiből és oktatásügyi minisztereiből álló vegyes tanács ülésén megfogalmazott kezdeményezést, továbbra is erősítsék a legfelső szintű döntéshozók együttműködését azzal a céllal, hogy megvitassák az oktatáshoz és képzéshez, különösképpen pedig a felnőttképzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges fenntartható közfinanszírozás biztosítását. A szociális és foglalkoztatásügyi miniszterekkel is fel kell venni a kapcsolatot. Hasonló együttműködéseknek országos szinten is meg kell valósulniuk. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak azon munkavállalók és munkanélküliek hatékony támogatásáról, akik nehézségekbe ütköznek a minőségi és inkluzív felnőttoktatáshoz és -képzéshez való hozzáférés terén, és ehhez biztosítsanak a rászorulókat segítő célzott finanszírozást, amely például a munkanélküliek, a nem hagyományos módon foglalkoztatottak, az alacsony képzettségűek, a fogyatékkal élők, az idősebbek vagy a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű csoportok számára áll rendelkezésre és szem előtt tartja a nemi dimenziót is. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy fontolóra kell venni és a 6. foglalkoztatási iránymutatás: A munkaerő-kínálat növelése és a készségek javítása (6) keretében elő kell írni olyan intézkedéseket, mint mutatók meghatározása a szakképzésbe irányuló köz- és magánberuházásokra vonatkozóan, illetve a munkavállalók fizetett tanulmányi szabadságra való jogosultságának biztosítása. A 6. foglalkoztatási iránymutatás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy törekedjenek annak biztosítására, hogy pályamódosítás esetén lehetőség legyen a képzési jogosultságok átvitelére. Mindennek köszönhetően várhatóan minden érintett képes lesz jobban felmérni a jövőbeli munkaerőpiaci igényeket és alkalmazkodni azokhoz. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak támogatniuk kell az állami szektorbeli, valamint a nonprofit oktatási szolgáltatókat és a civil társadalmi szervezeteket abban, hogy hosszú távon finanszírozzák a minőségi, inkluzív oktatást és az egész életen át tartó tanulás elérhetőbbé tételét. Az oktatási és képzési szolgáltatás magas minőségét például a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakerete és más eszközök által támogatott színvonalas minőségbiztosítási rendszerekkel kell garantálni. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | A vállalati dolgozók átképzésére vagy továbbképzésére fordított beruházások hatékonyságának biztosításához további adatokra van szükség a vállalati beruházásokra és a kormányzati pénzügyi támogatásokra vonatkozóan. A munkavállalók, szakszervezetek és más érdekelt felek saját hozzájárulásait is megfelelően elemezni kell, és azokat tekintetbe kell venni a politikai egyeztetések során, a különböző készségekre jutó beruházásokra fókuszálva. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az EGSZB véleménye szerint az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikát demokratikus irányítás alatt célszerű kidolgozni és végrehajtani, hatékony szociális párbeszédet folytatva és konzultálva a szervezett civil társadalommal, mert ezáltal a beruházások eredményesebben tudnak hozzájárulni a szakpolitikai célok megvalósításához. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Az EGSZB arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legjobban használják ki a rendelkezésre álló uniós alapok kínálta lehetőségeket, és ehhez biztosítsanak támogatást nemzeti erőforrásokból is. A következő többéves pénzügyi keretnek feltétlenül orvosolnia kell az egész életen át tartó tanulás útjában álló költségvetési korlátozásokat mind a tagállamok, mind az EU szintjén. Maguknak a programoknak inkluzívabbnak, egyszerűbbnek, valamint a kisebb kedvezményezettek számára és kisebb projektek esetén is kezelhetőbbnek kell lenniük. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Az EGSZB kiemeli, hogy fontos rendszeresen ellenőrizni a pénzügyi támogatások és egyéb támogató intézkedések hatékonyságát a felnőttek meghatározott csoportjainak elérése és az erőforrás-használat szempontjából. Átfogó ellenőrző és értékelő módszerek bevezetésére van szükség. Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitika kialakításakor pedig figyelembe kell venni ezen értékelések eredményeit. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | AZ EGSZB szerint szükség van olyan finanszírozási mechanizmusokra, amelyek mozgósítják a nemzeti erőforrásokat, és gondoskodnak a költségek megfelelő megosztásáról az állami hatóságok, a magánszervezetek, az egyének és más érintett felek (pl. szociális partnerek, képzést nyújtó szervezetek, NGO-k) között. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Az EGSZB szerint alaposabban meg kell érteni a tanulási környezettel szembeni elvárásokat, és azokat figyelembe kell venni az oktatást, a képzést és az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikákban. E szakpolitikáknak általános vezérelvként támogatniuk kell a tanulókat saját egyéni képességeik kibontakoztatásában. Ehhez – többek között hosszú távú beruházások által – el kell ismerni a formális oktatáson túli tanulási környezetek értékét, hiszen ezek a kompetenciafejlesztés dinamikus csomópontjaiként szolgálhatnak, és a formális oktatás is hasznosíthatja az itt összegyűlt tapasztalatokat, hogy befogadóbb és innovatívabb szemléletmóddal hatékonyabban tudjon reagálni a tanulói szükségletekre. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Az egész életen át tartó tanulás sikerének biztosításához az EGSZB arra kéri az összes uniós és nemzeti szintű döntéshozót, hogy foglalkozzanak az egész életen át tartó tanulást lehetővé tevő tanulási környezetek alábbi kihívásaival, és saját felelősségi köreikkel összhangban pénzügyi támogatással segítsék azok kezelését: |
| --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | hosszú távú stratégiák kialakítása és végrehajtása a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók közötti tanulóközpontú együttműködés előmozdítására; |
| --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | annak biztosítása, hogy a tanulók aktív szerepet vállalhassanak tanulási pályájuk meghatározásában azzal, hogy azt elsősorban a saját szükségleteiknek megfelelően alakítják; |
| --- | --- |

1.21.2.

| 1.21.3. | a tanulók támogatása életkoruktól és hátterüktől függetlenül a tanulás különböző formáihoz való hozzáférésben, azok kombinálásában és az azok közötti váltásban, személyes szükségleteiknek és képességeiknek megfelelően; |
| --- | --- |

1.21.3.

| 1.21.4. | a nem formális és informális tanulás eredményeinek (az erre vonatkozó tanácsi ajánlás (7) szerinti) érvényesítésével kapcsolatos kérdések sürgős prioritásként történő kezelése; |
| --- | --- |

1.21.4.

| 1.21.5. | az egész életen át tartó tanulási lehetőségek helyi szinten elérhető kínálatának bővítése a rendelkezésre álló közösségi és oktatási infrastruktúrák kihasználásával. |
| --- | --- |

1.21.5.

2.   Háttér-információk

| 2.1. | A Tanács meghatározása szerint (8) az egész életen át tartó tanulásba beletartozik a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a nyugdíjazást követő időszakon át is tartó tanulás, a formális, a nem formális és az informális tanulás teljes spektrumát is beleértve, és célja az egyén, a polgár, a társadalom és/vagy a foglalkoztatás szempontjából a tudás, a készségek és a kompetenciák fejlesztése. Az egész életen át tartó tanulás, amelynek koncepciója szerint minden egyén a tanulás alanya, lehetővé teszi, hogy mindenki megszerezze a megfelelő tudást ahhoz, hogy aktív polgárként részt vegyen a tudásalapú társadalomban és a munkaerőpiacon, elősegítve ezáltal az európai polgárok szabad mobilitását. Ebben a véleményben elsősorban az egész életen át tartó tanulás és a készségfejlesztés fenntartható finanszírozását vizsgáljuk a szakemberhiány kontextusában. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A tanulás mindenhol folyamatosan jelen van, aktív és passzív formában, formális, informális és nem formális környezetben. Ezért alaposabban meg kell érteni a tanulási környezettel szembeni elvárásokat, és azokat figyelembe kell venni az oktatást, a képzést és az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikákban. E szakpolitikáknak általános vezérelvként támogatniuk kell a tanulókat saját egyéni képességeik kibontakoztatásában. Fenntartható közfinanszírozással kell támogatni az élet minden területére kiterjedő és az egész életen át tartó tanulást is, és külön figyelmet kell fordítani az idősebb generációkra, rendelkezésre bocsátva a számukra megfelelő tanulási módokhoz igazított eszközök biztosításához szükséges forrásokat. Az EGSZB ezért ismételten hangsúlyozza (9), hogy mind az uniós, mind a nemzeti szintű támogatásokat egyebek mellett az inkluzív, minőségi oktatásra és képzésre kell fordítani, hogy azok mindenki számára elérhetőek és megfizethetőek legyenek, valamint összhangban álljanak a jelenlegi és jövőbeli munkaerőpiaci igényekkel. A felnőttképzésre fordított összeg megtérülése hasonló mértékű, mint az alapoktatásra és -képzésre, vagy akár a felsőoktatásra fordított összegeké (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A digitális forradalmat kísérő globális gazdasági, technológiai, környezeti, társadalmi és ipari átalakulással járó trendek messzemenően – a gazdaság, az innováció, a tudományok, az oktatás, az egészségügy, a fenntarthatóság és a kormányzás területén is – éreztetik hatásukat. Ennek eredményeként gyorsan változik a munka világa, és számos foglalkozás esetén a szükséges készségek is átalakulóban vannak. A változás üteme valamennyi polgár számára szükségessé teszi az egész életen át tartó, folyamatos készségfejlesztést, átképzést vagy továbbképzést, előtérbe helyezve a munkavállalók és a munkanélküliek hatékony támogatását, illetve a fenntartható finanszírozás biztosítását a közigazgatási szerveken, vállalatokon, egyéni képzési számlákon és egyéb eszközökön keresztül. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | E változások forradalmi jellege miatt ugyanakkor még nagyobb kihívást jelent a jövőbeli készségigények előrejelzése. A készségkínálat is változik, de időbe telik, amíg alkalmazkodni tud a felmerülő készségigényekhez. Bár a munkáltatók hangsúlyozzák a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, a digitális készségek és a szakképzés fontosságát, mostanra elmozdulás figyelhető meg a humán/transzverzális készségek (11) felé is, amelyeknek köszönhetően az emberek képesek alkalmazkodni különféle munkakörnyezetekhez és élethelyzetekhez (12). Ez utóbbi készségek általában olyan szervezetekben különösen fejlettek, amelyek nem formális oktatást kínálnak (például ifjúsági szervezetek), ezért alapvető, hogy ezek fenntartható pénzügyi támogatásban részesüljenek. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Fontos továbbá késedelem nélkül beruházni új képzési programok stratégiai fejlesztésébe. Azok ugyanis kulcsfontosságú szakpolitikai eszközök a készségigények kielégítéséhez és a készséghiányok kezeléséhez, ám az ezeket célzó beruházások eredményei csupán bizonyos idő elteltével jelentkeznek, különösen a magasabb szintű és hosszabb időtartamú programok esetében. Ahhoz, hogy az oktatási és képzési rendszerhez kellő időben eljussanak az információk, elengedhetetlen a készségigények szisztematikus előrejelzése a stratégiai válaszlépések lehetővé tétele és a strukturális munkaerőhiány kialakulásának megelőzése érdekében (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A nemrég kitört Covid19-világjárvány kapcsán világszerte kialakult helyzet megmutatta, hogy a tanulás szükség esetén gyorsan tud alkalmazkodni a körülmények változásához. A tanulók különféle új megközelítéseket alakítanak ki – ilyen például az önálló vagy a projektalapú tanulás –, érdeklődőbbé válnak, és fejlesztik informatikai készségeiket, hogy részt tudjanak venni a távoktatásban. Számos ingyenesen rendelkezésre bocsátott digitális platformot használnak. Az alapvető transzverzális készségek mind a tanulókat, mind a tanárokat segítik abban, hogy alkalmazkodjanak ehhez a változáshoz. Amikor az élet visszatér a „normális kerékvágásba”, a társadalomnak le kell vonnia a tanulságokat ebből a tapasztalatból és kellő mértékű beruházással tovább kell fejlesztenie ezeket a megközelítéseket és készségeket annak érdekében, hogy társadalmi helyzetétől függetlenül minden tanuló részt vehessen és hasznosíthassa azokat. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Politikai háttér

| 3.1. | „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című európai bizottsági közlemény (14) hangsúlyozza, hogy a készségek meghatározóak a jövő szempontjából. A készségek lehetővé teszik a gyorsan változó munkahelyben rejlő előnyök kiaknázását. A jelenlegi munkaerő felének a következő öt év során naprakésszé kell tennie készségeit, a digitális átállás és a zöld gazdaságra való áttérés pedig új készségek meglétét kívánja meg. A szakoktatás és a szakképzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés mind a fiatalok, mind a felnőttek esetében javíthatja a foglalkoztathatóságot, és hozzájárulhat a vállalkozások változó igényeinek kielégítéséhez. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB rámutat arra, hogy az UNESCO alkotmánya (1945) a mindenki számára elérhető oktatás címszó alatt rögzíti az oktatáshoz való jogot, az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak (SDG), ezen belül elsősorban az oktatásra koncentráló 4. fenntartható fejlődési célnak köszönhetően pedig az egész életen át tartó tanulás is egyre nagyobb figyelmet kap. A 4. fenntartható fejlődési cél nemcsak a készségfejlesztés és a gazdasági fejlődés eszköze lehet, hanem a kulturális sokszínűség és a béke előmozdítója is. Az egész életen át tartó tanulás szerepét meghatározó SDG-célszámok azonban a finanszírozás tekintetében nem adnak iránymutatást (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB nyomatékosítja, hogy meg kell valósítani a szociális jogok európai pillérében (EPSR) foglalt első és negyedik alapelvet, azaz el kell érni, hogy minden európai polgárnak joga legyen a minőségi és inkluzív oktatáshoz, a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz. Ezeknek az alapelveknek a megvalósulását a szociális partnerekkel és a szervezett civil társadalommal egyetértésben kialakított, fenntartható közfinanszírozással is támogatni kell. Az alapelvben foglalt jognak meg kell valósulnia, hogy minden felnőtt ugyanúgy hozzáférhessen a minőségi és inkluzív oktatáshoz és képzéshez, a munkahelyen és azon kívül is. Földrajzi térségtől, szakképzettségi szinttől és vállalatmérettől függetlenül hatékony támogatást kell nyújtani minden munkavállaló számára. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szociális jogok európai pillérében foglalt jogokat és alapelveket – így nemzeti szinten a minőségi és inkluzív oktatáshoz, a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz való jogot – megfelelő közberuházások segítségével kell érvényre juttatni (16). A költségvetési források azonban egyes esetekben továbbra is a belső piac szigorú költségvetési korlátozásai, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum által felállított költségvetési szabályozások hatálya alá esnek, így változatlanul kihívást jelent a kormányzatok számára a társadalmi egyensúly helyreállítását célzó lépésekhez szükséges állami források előteremtése. Továbbra is megoldatlan a kötelező költségvetési szabályok, illetve a jogok és alapelvek között feszülő ellentét, mivel nem állnak rendelkezésre a megfelelő erőforrások az utóbbiak érvényesítéséhez. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munka jövőjével foglalkozó globális bizottságának „Work for a Brighter Future” [Munka egy jobb jövőért] című jelentése (17) rámutat, hogy közös felelősség az, hogy mindenki számára elérhető, valós lehetőségeket biztosítsunk az egész életen át tartó tanulásra. Ehhez pedig a kormányok, a munkaadók és a munkavállalók, illetve az oktatási intézmények aktív részvétele és támogatása szükséges. A kormányoknak a szociális partnerekkel együttműködésben ki kell bővíteniük és át kell alakítaniuk készségfejlesztési politikáikat, a foglalkoztatási szolgálatokat és a képzési rendszereket annak érdekében, hogy biztosítsák a munkavállalók számára a tanuláshoz szükséges időt és pénzügyi támogatást. A jelentés egyfajta képzési jogosultsági rendszer létrehozását javasolja egy átalakított „foglalkoztatási biztosítási” rendszer vagy egy „szociális alap” segítségével, illetve „egyéni tanulási számlák” kialakítását is ajánlja, ami lehetővé tenné a munkavállalók számára, hogy fizetett szabadságot kapjanak a képzés idejére. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB üdvözli a Tanács finn elnökségének fontos kezdeményezését, amelynek eredményeként először került sor az EU pénzügyminiszterei és oktatásügyi miniszterei részvételével vegyes tanácsi ülésre, ahol azt a kérdést járták körbe, hogy milyen fontos a közfinanszírozás az oktatás és képzés terén. Az EGSZB kéri a jövőbeli tanácsi elnökségeket és az Európai Bizottságot, hogy vigyék tovább ezt a kezdeményezést, és ezáltal erősítsék a legfelső szintű döntéshozók közötti együttműködést. A szociális és foglalkoztatásügyi miniszterekkel is fel kell venni a kapcsolatot. Az EGSZB emellett szívesen látná, ha nemzeti szinten is hasonló együttműködés jönne létre. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy Nicolas Schmit európai biztos megbízólevelének (18) fókuszában a készségfejlesztési program végrehajtása, a szakemberhiány problémájának feltárása és megoldása, valamint a méltányos átállás részeként az átképzés támogatása áll. Az egyéni tanulási számlák nyitásával kapcsolatos elképzelést továbbgondolva lehetőséget biztosíthatnánk a munkaképes korúak számára képzési jogosultságok megszerzésére és azoknak garantált színvonalú képzésekre való felhasználására. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak háromoldalú együttműködésről és közös felelősségvállalásról a rendelkezésre álló állami források munkavállalóknak és alkalmazottaknak történő kiutalása kapcsán. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB örömmel vette, hogy a 2019. november 8-án elfogadott, „Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást” című tanácsi következtetések (19) felkérik az Európai Bizottságot, hogy „javítsa az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos jelenlegi szakpolitikák hatékonyságát és aktualizálja hatókörüket és célcsoportjaikat annak érdekében, hogy azok jobban megfeleljenek a társadalomban és a munka világában bekövetkező változások következtében megjelenő tanulási igényeknek, többek között a következők révén: az európai oktatási térség továbbfejlesztése (20), az egész életen át tartó tanulás megjelenítése az oktatás és a képzés terén folytatott együttműködés jövőbeli stratégiai keretrendszerében, valamint az Erasmus+, az Európai Szociális Alap és az egyéb releváns uniós eszközök által nyújtott lehetőségek kihasználása”. |
| --- | --- |

3.8.

4.   A jelenlegi helyzet

| 4.1. | Bár hiányosak az egész életen át tartó tanulásba irányuló beruházásokra vonatkozó adatok, bizonyos források (21) azt mutatják, hogy a felnőttoktatásra fordított állami kiadások mindössze a GDP 0,1–0,2 %-át teszik ki. A felnőttoktatásra jutó összes kiadás az egyéb pénzügyi forrásokból, úgymint a munkáltatóktól, tandíjakból befolyó összegeket figyelembe véve sem haladja meg a GDP 0,6–1,1 %-át. A Cedefop legutóbbi becslései ugyanakkor arra utalnak, hogy az EU-28+ országokban 128 millió felnőttet, azaz a térség felnőtt népességének 46 %-át lehetne továbbképezni vagy átképezni (22). Csak a felnőttek 11,1 %-a vesz részt felnőttoktatásban, így az Európai Uniónak nem sikerült teljesítenie a 2020-ra kitűzött 15 %-os célt. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A lisszaboni Európai Tanács következtetései (23) egyértelmű célokat fogalmaznak meg minden érintett számára a humán erőforrásokra fordított beruházások éves szintű egy főre jutó összegének növelésére vonatkozóan, miközben a foglalkoztatási iránymutatások (13., 14. és 16.) (24) felszólítják a tagállamokat a kapcsolódó célszámok meghatározására. Az EGSZB üdvözli, hogy az európai szemeszter folyamat keretében az Európai Bizottság 2019-es országjelentései (25) 16 ország esetében az oktatási és képzési beruházások növelésére szólítottak fel (26), 24 ország esetében pedig a készségfejlesztést érintő beruházások növelésére (27), ellensúlyozandó az oktatási rendszereket egy évtizeden át sújtó költségvetési megszorításokat és alulfinanszírozást, amelyeknek az oktatás színvonalára, dolgozóira és infrastruktúrájára gyakorolt káros hatásai jól dokumentáltak (28). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB megjegyzi, hogy egyértelmű ellentmondás van az Európai Bizottság két felhívása között: a növekedést elősegítő területekre – így például az összes oktatási szektorra – irányuló fenntartható beruházások nem összeegyeztethetők az optimálási intézkedésekkel, mivel ez utóbbiak negatívan érintik a szektort. Az Európai Bizottság a 2019-es európai szemeszter országjelentéseinek fő pontjaira vonatkozó közleményében (29) kedvező gazdasági helyzetképről számol be, ugyanis az államháztartás minden tagállamban erősödött. Ennek ellenére a közlemény a globális bizonytalanságra is figyelmeztet, és felkéri a tagállamokat, hogy továbbra is fokozzák a termelékenységet, javítsák a gazdaság ellenálló képességét, és biztosítsák, hogy a gazdasági növekedés előnyeit minden állampolgár élvezhesse. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Általános megjegyzések

| 5.1. | A tagállamoknak képzési lehetőségeket kell biztosítaniuk minden munkanélküli és foglalkoztatott nő és férfi számára. Ennek érdekében fontolóra kell venni és a 6. foglalkoztatási iránymutatás: A munkaerő-kínálat növelése és a munkaerő készségeinek fejlesztése (30) keretében elő kell írni olyan intézkedéseket, mint mutatók meghatározása a szakképzésbe irányuló köz- és magánberuházásokra vonatkozóan, illetve fizetett tanulmányi szabadságot garantáló rendszerek bevezetése a munkavállalók számára. Ennek kapcsán az EGSZB már korábban rámutatott arra, hogy a képzés ideje alatt is garantálni kell a tisztességes életkörülményeket. Uniós szintű intézkedéseket kell fontolóra venni és megvizsgálni annak érdekében, hogy más tagállamokban is bevett szokássá váljanak az egyes uniós országokban már bevált gyakorlatok és eszközök, mint amilyenek a támogatások, a kölcsönök, a fizetett tanulmányi szabadsággal kapcsolatos kollektív megállapodások és egyéb rendelkezések (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek is vezető szerep jut az oktatási és képzési rendszer irányításában, ideértve a készségigény előrejelzését és kielégítését is. A szociális partnerek vállalati szintű közös felelősségvállalása kulcsfontosságú mind az alkalmazott munkaerő előremutató oktatásába és képzésébe való beruházások, mind az elbocsátott munkavállalók számára szükséges újraképzés költségeinek fedezése terén. Közülük az idősebb emberek a legkiszolgáltatottabbak. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az egyéni tanulási számlákra vonatkozó uniós javaslatról szóló viták még nagyon korai szakaszban vannak, ám a javaslat bevezetéséhez egy sor megfontolást alaposabban ki kell dolgozni. Ilyen például az, hogy a munkavállalói képzést jogszabály és/vagy kollektív megállapodás határozza-e meg, amit tiszteletben kell tartani annak garantálása érdekében, hogy a munkaadók és a munkavállalók képesek legyenek alakítani a képzés tartalmát, helyszínét és idejét/időszakát. Emiatt a kérdés nemzeti hatáskörbe tartozik, és a kollektív megállapodásokat és a nemzeti jogszabályokat tiszteletben tartó szociális párbeszéd keretében kell meghatározni azokat az ajánlásokat, amelyeket a tagállamok számára fogalmaznak meg arról, hogy miként kellene finanszírozni az egyéni tanulási számlákat és hogy kik (a vállalatok, a képzési intézmények, az állami foglalkoztatási szolgálatok vagy a munkavállalók) legyenek a pénzügyi támogatás címzettjei. Fontos, hogy ezek a megfontolások figyelembe vegyék a nemzeti rendszerek és megközelítések sokféleségét és azt, hogy a szociális partnerek fontos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EGSZB továbbra is fontosnak tartja, hogy nagyobb figyelmet kapjanak az egyebek mellett az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás terén végrehajtandó szociális beruházások. Az EGSZB már korábban kérte, hogy vegyék fontolóra a költségvetési egyensúlyi szabály alkalmazásának lehetőségét, azaz hogy a jövőorientált közberuházásokat ne kelljen figyelembe venni a gazdasági és monetáris unió költségvetési szabályai értelmében kiszámított nettó költségvetési hiányban (32). Az EGSZB annak megvitatására ösztönöz, hogy a költségvetési egyensúlyi szabályt nem lehetne-e alkalmazni az uniós strukturális alapok eszközeiből támogatott szociális beruházásokra is (33). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A rugalmas, igényekhez alkalmazkodó tanulási lehetőségek és a személyre szabott támogatás kombinációja, amely az egész életre kiterjedő pályaorientációval kezdődik, az inaktív és hosszú ideje munkanélküli személyeknek is segíthet visszalépni a munka világába, ami társadalmilag és gazdaságilag előnyös, valamint hosszú távon megtakarításokat eredményez a szociális ellátások terén. Egy ilyen megközelítés elemeinek vagy szempontjainak optimális egyensúlya megteremtheti a megfelelő körülményeket a kompetenciafejlesztési pályákról szóló tanácsi ajánlás (34) megszilárdításához, fejlesztéséhez és fenntartható módon történő végrehajtásához, annak ellenére, hogy a célcsoportok, a szükséges készségek és a kormányzatok idővel változnak. A képzési szolgáltatást úgy kell kialakítani, hogy ösztönözze és támogassa a szektorokon belüli és a szektorok közti mobilitást. Az ilyen jellegű mobilitás elősegítése előnyös a munkavállalóknak a foglalkoztathatóság szempontjából, és a munkáltatóknak is megkönnyíti az új munkaerő megtalálását. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak támogatniuk kell az állami szektorbeli, valamint a nonprofit oktatási szolgáltatókat és a civil társadalmi szervezeteket abban, hogy hosszú távon finanszírozzák az egész életen át tartó minőségi tanulással kapcsolatos lehetőségeket, amelyeket hozzáférhetőbbé is kell tenni. A színvonalas képzési szolgáltatások garantálásához megfelelő minőségbiztosításra van szükség. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | A felnőttek és munkavállalók képzésére fordított beruházások fejlesztésének fontos eszköze az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikai döntések és rendszerek kialakítását, reformját és kivitelezését segítő megfelelő kutatási háttér. A vállalati dolgozók átképzésére vagy továbbképzésére fordított beruházások hatékonyságának biztosításához további adatokra van szükség a vállalati beruházásokra és a kormányzati pénzügyi támogatásokra vonatkozóan. A munkavállalók, a szakszervezetek és a különféle érdekelt felek saját hozzájárulásait is megfelelően elemezni kell, és tekintetbe kell venni a politikai egyeztetések során. Eközben figyelmet kell fordítani azokra a képzési beruházásokra, amelyek a különböző készségeket (szakmai, vállalatspecifikus, kulcskompetenciák, alapvető készségek stb.), a különböző képzettségi szintű munkavállalókat, férfiakat és nőket egyaránt, valamint a vállalaton belüli és kívüli képzéseket, illetve az egyéb szolgáltatók által nyújtott képzéseket stb. célozzák. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | A széles körű felnőttoktatási kínálat és a szolgáltatók nagy száma miatt ezen a területen sem tagállami, sem uniós szinten nem valósul meg koordináció. A szakpolitika különböző területeit és számos érintett felet összefogó megközelítés hozzájárulhatna a beruházási politikák hatékonyságának fejlesztéséhez, különösen, ha az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitika kidolgozása és végrehajtása demokratikus irányítás alatt, a szociális partnerekkel folytatott hatékony párbeszéd kíséretében és a civil társadalommal konzultálva történne. Ez növelhetné a legkülönfélébb potenciális célcsoportok elérésének esélyét és kielégítheti a kiszolgáltatott helyzetben levőknél fellépő igényeket. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Az egész életen át tartó tanulás sikerének biztosításához az EGSZB arra kéri az összes uniós és nemzeti szintű döntéshozót, hogy foglalkozzanak az egész életen át tartó tanulást lehetővé tevő tanulási környezetek alábbi kihívásaival, és saját felelősségi köreikkel összhangban pénzügyi támogatással segítsék azok kezelését: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | hosszú távú stratégiák kialakítása és végrehajtása a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók közötti együttműködés előmozdítására, a képzésben részt vevők tanulási és képzési igényeinek támogatására. Ezeknek a stratégiáknak a fenntarthatóság érdekében a regionális, nemzeti és európai szintű képviseleti szövetségeik együttműködésével kell létrejönniük, és támogatást is kell tartalmazniuk azok számára; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | annak biztosítása, hogy a tanulók aktív szerepet vállalhassanak tanulási pályájuk meghatározásában azzal, hogy azt elsősorban saját szükségleteiknek megfelelően alakítják, valamint hogy ne csupán a tudás és az innováció passzív fogyasztói, hanem azok aktív létrehozói is lehessenek; |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | a tanulók támogatása életkoruktól és hátterüktől függetlenül a tanulás különböző formáihoz való hozzáférésben, azok kombinálásában és az azok közötti váltásban, személyes szükségleteiknek és képességeiknek megfelelően, rugalmasabb oktatási és képzési rendszerek révén, illetve magas színvonalú, egész életen át tartó tanácsadás nyújtásával; |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | a nem formális és informális tanulás eredményei (az erre vonatkozó tanácsi ajánlás (35) szerinti) érvényesítésének sürgős prioritásként történő kezelése, tekintettel arra, hogy az milyen lehetőségeket rejt abból a szempontból, hogy felhívjuk a figyelmet az érdemi társadalmi szerepvállalást és a munkaerőpiaci részvételt elősegítő készségekre, képességekre és tudásra – különösen a kiszolgáltatott csoportok körében (36); |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | az egész életen át tartó tanulási lehetőségek helyi szinten elérhető kínálatának bővítése a rendelkezésre álló közösségi és oktatási infrastruktúrák kihasználásával, mindenki számára elérhető többfunkciós tanulási helyszínek létrehozása érdekében. Ilyen „az egész életen át tartó tanulást biztosító közösségi központok” különféle formákban már léteznek a tagállamokban, ám alapvető általános szemponttá kell válniuk a szakpolitikai döntéshozatalban. |
| --- | --- |

5.9.5.

6.   Részletes megjegyzések a fenntartható finanszírozás biztosításához szükséges európai és nemzeti szintű finanszírozási forrásokkal és szakpolitikákkal kapcsolatban (37)

6.1.   A finanszírozás uniós forrásairól

| 6.1.1. | A 2021–2027-es többéves pénzügyi keret részeként az Európai Bizottság az európai beruházási terv számos módon történő fejlesztését jelentette be, és ehhez az InvestEU program keretében külön célterületként fogja kezelni a szociális beruházásokat és a készségeket. Ez a szociális beruházások előirányzása és a megvalósításukhoz szükséges megfelelő eszközök előteremtése melletti elköteleződést jelzi. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak ki kell használniuk az uniós alapok kínálta lehetőségeket (például Európai Szociális Alap, Erasmus+, Európai Stratégiai Beruházási Alap és más releváns uniós eszközök), és a lehető legtöbbet ki kell hozniuk a rendelkezésre álló uniós pénzügyi forrásokból. A következő többéves pénzügyi keretnek feltétlenül orvosolnia kell az egész életen át tartó tanulás útjában álló költségvetési korlátozásokat mind a tagállamok, mind az EU szintjén (38). Ugyanakkor míg az uniós alapok fontos szerepet játszhatnak a készségek/egész életen át tartó tanulás fejlesztésében, a túlsúlyba kerülésük aggályokat vethet fel a finanszírozás fenntarthatóságával kapcsolatban, hiszen az uniós alapok természetüknél fogva projektalapúak és időszakos jellegűek. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Az egész életen át tartó tanulásra és felnőttképzésre szánt fenntartható nemzeti beruházások biztosításában kulcsfontosságú az európai szemeszter folyamat szerepe, hiszen rávilágít arra, hogy figyelmet kell fordítani a finanszírozásra. Az egész életen át tartó tanulással foglalkozó nemzeti/regionális szakpolitikák hatékony végrehajtásához megfelelő szintű finanszírozás szükséges. Elengedhetetlen a finanszírozás nagyobb fokú fenntarthatósága és folyamatossága ahhoz, hogy garantált legyen a felnőttoktatást és -képzést biztosítók munkájának fenntarthatósága, és az egész életen át tartó tanulás terén működő szolgáltatóknak lehetőségük legyen innovációra és szakmai fejlődésre. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   A finanszírozás megfelelő elosztását biztosító politikákról

| 6.2.1. | Fontos feladat az értékelési kultúra kialakítása. Ezt különféle tényezők segíthetik elő, köztük a tényeken alapuló döntéshozatal (és az elszámoltathatóság) melletti politikai elköteleződés, az értékelésre vonatkozó jogi követelmények, az uniós finanszírozással kapcsolatos értékelési követelmények, valamint értékelő szakemberek képzése és oktatása a teljes szakpolitikai cikluson át tartó értékelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Fontos rendszeresen ellenőrizni, hogy a felnőtt célcsoportok elérése és az erőforrás-használat szempontjából mennyire hatékonyak a pénzügyi támogatások és az egyéb támogató intézkedések. Átfogó ellenőrző és értékelő módszerek bevezetése szükséges. Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitika kialakításakor pedig figyelembe kell venni ezen értékelések eredményeit. Szilárd bizonyítékok esetén az értékelések alapján egyes intézkedések módosítása (vagy megszüntetése) és/vagy új intézkedések bevezetése javasolható. Az értékelések továbbá olyan hatékony gyakorlatokat is azonosíthatnak, amelyek kibővített vagy hosszabban tartó finanszírozás révén kiterjeszthetők lehetnek. A rendszerek ellenőrzésébe és értékelésébe a szociális partnereket is be kell vonni. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Szükség van olyan finanszírozási mechanizmusokra, amelyek mozgósítják a nemzeti erőforrásokat, és magukkal vonják a költségek megfelelő megosztását az állami hatóságok, a munkáltatók, az egyének és más érintett felek (pl. szociális partnerek, képzést nyújtó szervezetek, NGO-k) között. A Cedefop által a felnőttoktatás finanszírozásáról összeállított adatbázis (39) szerint különféle olyan finanszírozási mechanizmusok léteznek, amelyek az egyéneket és a vállalatokat/munkáltatókat megcélozva növelik ezen résztvevők közreműködését és a magánberuházásokat az oktatás és a képzés terén. Ezeket a lehetőségeket az állami hatóságoknak kell megfelelően összehangolniuk, az ágazati képzési alapok esetében pedig elsősorban a szociális partnereknek kell felvállalniuk a koordinátori szerepet. Az egyéneket célzó pénzügyi eszközök közé tartoznak például az egyéni tanulási számlák/utalványok, (alacsony költségű) kölcsönök és a fizetett tanulmányi szabadság. A vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatás történhet a (vállalatokra kivetett adókra támaszkodó) képzési alapokból, illetve adókedvezmények vagy (az általános adókból finanszírozott) támogatások formájában. Az ilyen jellegű költségmegosztó eszközök hozzájárulnak az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikák fejlesztése/kivitelezése és a készségfejlesztésre fordított beruházások terén a felelősség megosztásához is. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | A szociális párbeszéd és a kollektív szerződések – különösen ágazati szinten – fontos szerepet játszanak a képzési rendszerek irányításában, a képzési lehetőségek megteremtésében, illetve a munkavállalói képzések relevanciájának és elérhetőségének javításában. Ehhez szükség van a szociális partnerek együttműködésére a szektorok közötti mobilitás és a szektorokon átívelő karrierlehetőségek elősegítésében. Számos tagállam létrehozott képzési alapokat, amelyek szintén fontos szerepet játszhatnak (40). |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | A finanszírozás eszközei hatékonyabbak lehetnek, ha a megfelelő, nem pénzügyi jellegű támogató intézkedésekkel kombinálják őket. Az eszközöket kellő gondossággal kell kialakítani, hogy hatékonyan elérjék a célzott specifikus/kiemelt kiszolgáltatott csoportokat (például alacsony képzettségűeket, az idősebb munkanélkülieket vagy a kkv-k munkavállalóit). A finanszírozási eszközök kialakításakor azt is fontos szem előtt tartani, hogy azok jól kiegészítsék a már meglévő egyéb eszközöket és szinergiák jöjjenek létre azokkal. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1. | Az egyének számára elérhető nem pénzügyi jellegű intézkedések a karrier-tanácsadás vagy egész életen át tartó pályaorientáció és a tanulási eredmények érvényesítésének lehetőségei keretében általánosan biztosított szolgáltatásokat is magukban foglalják. Ezeken a szolgáltatásokon keresztül tájékoztatást kell adni a felnőttképzéshez rendelkezésre álló pénzügyi támogatásokról és azok elérésének módjáról is. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

| 6.2.5.2. | A vállalatok a következő formákban juthatnak nem pénzügyi jellegű támogatáshoz: a finanszírozási lehetőségekre vonatkozó tájékoztatás és tanácsadás, adminisztratív támogatás a finanszírozásra való pályázáshoz, képzési szükségletek azonosítása és képzési tervek kidolgozása tanácsadási keretek közt, partnerségek és vállalatközi kapcsolatok elősegítése (kkv-k között vagy kkv-k bevonásával) az erőforrások megosztása, illetve a hiányos képzési erőforrások pótlása céljából. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Minimalizálni kell a pályázókra, a finanszírozás kedvezményezettjeire és a támogatásokat kezelő szervekre nehezedő adminisztratív terheket, miközben a pénzügyi eszközök megfelelő kialakításával, célzott felhasználásával és hatékony ellenőrzésével ki kell védeni a „talált pénz” és/vagy a helyettesítési hatást. |
| --- | --- |

6.2.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 7-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

1

(2)  HL C 389., 2019.11.18., 12. o.

2

(3)  Európai oktatási térség

3

(4)  https://eu2020.hr/

4

(5)  COM(2020) 14 final

5

(6)  HL C 332., 2015.10.8., 68. o.

6

(7)  A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről, valamint HL C 13., 2016.1.15., 49. o.

7

(8)  A Tanács következtetései – Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást.

8

(9)  HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

9

(10)  Jelentés a felnőttkori tanulásra vonatkozó európai cselekvési programról.

10

(11)  Például a Világgazdasági Fórum közzétett egy jelentést (2015), amelynek központi témája a 21. századi készséghiány sürgető problémája és az volt, hogy ezt miként lehet a technológia segítségével kezelni. A dokumentum kiemeli, hogy a hagyományosan megemlített alapkészségek mellett bizonyos kompetenciákra (például kritikus gondolkodásra és együttműködésre) és karakterjellemzőkre (például kíváncsiságra, kezdeményezőkészségre és vezetői készségekre) is szükség van.

11

(12)  Vélemények: HL C 14., 2020.1.15., 46. o., illetve HL C 237., 2018.7.6., 8. o.

12

(13)  A Világgazdasági Fórum „New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology” [Új jövőkép az oktatásban: a technológiában rejlő lehetőségek kibontakoztatása] című jelentése.

13

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Az Európai Felnőttoktatási Szövetség (EAEA) „Adult education and sustainability” [Felnőttoktatás és fenntarthatóság] című háttérdokumentuma.

15

(16)  HL C 262., 2018.7.25., 1. o.

16

(17)  A munka jövőjével foglalkozó globális bizottság „Work for a brighter future” [Munka egy jobb jövőért] című jelentése.

17

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

18

(19)  HL C 389., 2019.11.18., 12. o.

19

(20)  Európai oktatási térség

20

(21)  Az Európai Bizottság „Developing the adult learning sector” [A felnőttoktatási ágazat fejlesztése] című jelentése.

21

(22)  Cedefop

22

(23)  Az Európai Tanács 2000. március 23–24-i, lisszaboni ülése – Elnökségi következtetések.

23

(24)  Foglalkoztatáspolitikai iránymutatások

24

(25)  Országjelentések

25

(26)  BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES és UK esetén.

26

(27)  AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE és UK esetén.

27

(28)  BG, EE, EL, IT, PT, RO és SE esetén.

28

(29)  COM(2019) 500 final

29

(30)  HL C 332., 2015.10.8., 68. o.

30

(31)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o., HL C 237., 2018.7.6., 8. o., HL C 14., 2020.1.15., 60. o.

31

(32)  HL C 177., 2016.5.18., 35. o., HL C 268., 2015.8.14., 27. o.

32

(33)  HL C 226., 2014.7.16., 21. o.

33

(34)  A Tanács ajánlása (2016. december 19.): Kompetenciafejlesztési pályák: Új lehetőségek felnőttek számára (HL C 484., 2016.12.24., 1. o.).

34

(35)  A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

35

(36)  HL C 13., 2016.1.15., 49. o.

36

(37)  Lásd még: „Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults” [A Cedefop elemzési kerete a felnőttek kompetenciafejlesztési pályájának kidolgozásához].

37

(38)  Véleményében (HL C 62., 2019.2.15., 194. o.) az EGSZB az Erasmus+ program költségvetésének megháromszorozását kérte.

38

(39)  A Cedefop adatbázisa

39

(40)  Az európai szociális partnerek „Promoting social partnership in employee training” [A szociális partnerség előmozdítása a munkavállalók képzésében] című jelentése.

40

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

551. plenáris ülés táveljárásban, 2020.5.5.–2020.5.7.

| 14.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 232/18

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi határozatra a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

| Főelőadó: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Főelőadó:

Ellen NYGREN

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2020.3.6. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.5.7. |
| Plenáris ülés száma: | 551. – Plenáris ülés táveljárásban |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 251/03/07 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2020.3.6.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.5.7.

Plenáris ülés száma:

551. – Plenáris ülés táveljárásban

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

251/03/07

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a javasolt felülvizsgált foglalkoztatási iránymutatásokat. Válság idején is fontos az a funkciójuk, hogy hosszú távon segítsék az uniós tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak orientációját. A foglalkoztatáspolitikák kulcsfontosságúak az Európai Unió egészének és tagállamainak gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából. A szociális jogok európai pillérének végrehajtása a fenntartható felfelé irányuló konvergencia közös eszköze, e tekintetben pedig helyénvaló a foglalkoztatási iránymutatások felülvizsgálata. Az EU-nak és tagállamainak további erőfeszítéseket kell tenniük az egyenlőtlenségek kiküszöbölése érdekében. A felfelé irányuló konvergencia egy olyan transzverzális elv, amelyet valamennyi uniós politikának figyelembe kell vennie és integrálnia kell. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A felülvizsgált foglalkoztatási iránymutatásokra vonatkozó javaslatot a Covid19-járvány széles körben történő elterjedése előtt tették közzé. A Covid19 azóta pandémiává fejlődött, és hatásai miatt nyilvánvalóvá vált, hogy sürgős fellépésre van szükség a munkaerőpiaci politikák terén is. A betegség terjedésének korlátozása érdekében az EU minden tagállamában és az EU-n kívül is példa nélküli intézkedéseket vezettek be. Az EGSZB úgy véli, hogy a fellépéseket jobban össze kellene hangolni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az EU tagállamai, polgárai, vállalatai és munkavállalói csak egy átfogó európai gazdaságélénkítési terv segítségével lesznek képesek arra, hogy megfelelően kezeljék a Covid19-világjárvány következményeit és újjáépítsenek egy még inkább fenntartható és ellenállóképes európai gazdaságot. Bár bizonytalan, hogy a Covid19-válság által előidézett rendkívüli helyzet meddig fog tartani, az egyértelmű, hogy a munkaerőpiaci hatások hosszabb időszakon át érezhetők lesznek. Ezért a 2020. évi foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat is ki kell igazítani ezen új helyzet figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A Covid19-járvány okozta gazdasági sokk máris foglalkoztatási és szociális válságot generált, amely súlyos és tartós hatást gyakorolhat az európai munkaerőpiacokra. Ebben az összefüggésben ebben az évben fontolóra kell venni egy kiegészítő és rendkívüli/sürgősségi foglalkoztatási iránymutatás elfogadását, amely orientációként szolgálna ahhoz, hogy az uniós tagállamokban miként kellene kiigazítani a foglalkoztatáspolitikákat úgy, hogy kezeljék ezt a példa nélküli helyzetet. Ez a Covid19 miatti szükséghelyzetre vonatkozó foglalkoztatáspolitikai iránymutatás tartalmazhatna hivatkozásokat a válság hatásainak enyhítéséhez szükséges hatékony átmeneti intézkedésekre, mint amilyen a csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás, a jövedelemtámogatás, a táppénz kiterjesztése és a távmunka előmozdítása (figyelembe véve, hogy a munkavállalók egészségéért és biztonságáért a munkáltató felelős). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az 5. iránymutatás alapján a tagállamokat továbbra is ösztönzik az „innovatív munkavégzési formák” előmozdítására. A munkavégzés új formái és az innováció ugyan valóban növekedési lehetőségeket kínálnak, de az EGSZB már korábban is felhívta a figyelmet az ilyen típusú munkavégzéssel kapcsolatos számos kihívásra. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatásoknak arra kellene törekedniük, hogy ezeket a munkavégzés új formáihoz kapcsolódó tendenciákat méltányos foglalkoztatási lehetőségekké alakítsák. Üdvözlendő az arra irányuló felhívás, hogy megfelelő és méltányos béreket határozzanak meg a jogszabályban előírt minimálbér-mechanizmusok – amennyiben léteznek ilyenek – fejlesztésével vagy kollektív tárgyalások útján. A szociális partnerek bevonása alapvető szempont, és nagyon pozitív, hogy az 5. iránymutatás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy „a bérmegállapítás terén mozdítsák elő a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalásokat”. Ezzel kapcsolatosan az iránymutatások végén olyan javaslatokat kellene felsorolni, amelyek célja a kollektív szerződések hatékonyságának erősítése azok hatályának kiszélesítése révén. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB értékeli, hogy „A munkaerő-kínálat növelése, valamint a munkavállalás, a készségek és a kompetenciák javítása” című 6. iránymutatás a kompetenciáknak egy fenntartható termelési rendszerrel összehangolt, átfogó elképzelésére utal. Az EGSZB üdvözli, hogy az iránymutatások arra kérik a tagállamokat, hogy igazítsák ki oktatási és képzési rendszereiket, és fektessenek be azokba a magas színvonalú és inkluzív oktatás biztosítása érdekében, a szakoktatás és -képzés területén is. Az EGSZB e tekintetben hatékonyabb európai és nemzeti stratégiák kidolgozását kéri, amelyek fenntartható finanszírozást biztosítanak valamennyi felnőtt átképzéséhez vagy továbbképzéséhez az egész életen át tartó tanulás keretében, és kiemelten kezelik a munkavállalók és munkanélküliek hatékony támogatását. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A 7. iránymutatás – „A munkaerőpiacok működésének és a szociális párbeszéd hatékonyságának javítása” – kapcsán megjegyzendő, hogy a szociális párbeszéd megfelelő működése elengedhetetlen a foglalkoztatáspolitikák szempontjából, ideértve az uniós foglalkoztatási iránymutatások végrehajtását is. Ezért többet kell tenni a szociális párbeszéd megkönnyítése és előmozdítása érdekében, mind nemzeti, mind európai szinten. Ezenfelül az Európai Bizottság előrelépéseket ért el a civil társadalomnak az európai szemeszter folyamatába történő bevonása terén, ami örvendetes és továbbfejlesztendő. Az iránymutatásból hiányzik egy elem, mégpedig a munkahelyi biztonság és egészségvédelem javításának szükségessége. A Covid19-járvány kontextusában az egészséges és biztonságos munkahelyek létfontosságúak a fertőződés, valamint a vírus és más betegségek terjedésének kockázata elleni küzdelemben. Ahogy mindig is és különösen a mostani rendkívüli helyzetben a munkáltatóknak felelősséget kell vállalniuk munkavállalóik egészségéért és biztonságáért, megfelelő információkkal kell ellátniuk őket és képviselőiket, kockázatértékelést kell végezniük és megelőző intézkedéseket kell hozniuk. A hatóságoknak, a vállalkozásoknak, a munkavállalóknak és a szociális partnereknek mind szerepet kell vállalniuk a munkavállalók, családjaik és az egész társadalom védelmében. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A kis- és mikrovállalkozások többsége korlátozott pénzügyi és irányítási erőforrásokkal rendelkezik, ezért gyakorlati, pénzügyi és testre szabott támogatást kellene nyújtani számukra a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági programokhoz a munkahelyek átalakítása és a munkavállalók védelmét célzó új eljárások és gyakorlatok gyors bevezetése érdekében. A munkaügyi felügyelők, az EU-OSHA (az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség), az Enterprise Europe Network és az illetékes nemzeti hatóságok gyakorlati támogatást – például költséghatékony és ingyenes felhasználóbarát eszközöket, tájékoztatást, iránymutatást és tanácsadást – nyújthatnak. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A 8. iránymutatás, „A mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítása, a társadalmi befogadás elősegítése és a szegénység elleni küzdelem” kapcsán fontos, hogy a diszkriminatív gyakorlatok minden formájával szemben fel kell lépni. Mindenki számára biztosítani kell a szociális védelmet és az egészségügyi ellátást. A nők munkaerőpiaci részvételének előmozdítását, valamint az időskor tevékeny eltöltését olyan megfelelő intézkedésekkel kell támogatni, mint a mindenki számára elérhető minőségi közszolgáltatások és a mindenki számára biztosított tisztességes munkakörülmények. A foglalkoztatási iránymutatásoknak olyan, a szociális védelemmel kapcsolatos célokat is figyelembe kell venniük, mint a teljes és hatékony lefedettség, a megfelelőség és az átláthatóság. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Háttér

| 2.1. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) előírja a tagállamoknak, hogy gazdaságpolitikáikat és a foglalkoztatás ösztönzését közös érdekű ügynek tekintsék, és az e téren hozott intézkedéseiket a Tanács keretében összehangolják (1). Az EUMSZ 148. cikke előírja, hogy a Tanács foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat fogad el. Az iránymutatások meghatározzák a tagállamok szakpolitikai koordinációjának hatókörét és irányultságát, és az európai szemeszter keretében az országspecifikus ajánlások alapjául szolgálnak. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A foglalkoztatáspolitikai és a gazdaságpolitikai iránymutatásokat először 2010-ben fogadták el együtt, „integrált csomagként”, az Európa 2020 stratégiával összefüggésben. 2018-ban a foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat hozzáigazították a szociális jogok európai pillérének elveihez. Az EGSZB ezt már a kezdetektől fogva üdvözölte (2), de itt és számos ezt követő véleményében is kérte (3), hogy még többet tegyenek a gyakorlatban a pillér tényleges megvalósítása és végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mivel az európai szemesztert az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak beépítése érdekében frissítették, az éves növekedési jelentésből éves fenntartható növekedési stratégia lett, jelenleg pedig javasolják a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló európai bizottsági javaslatot 2020. február 26-án, a Covid19-járvány kezelésére irányuló sürgősségi intézkedések koordinálásának megkezdése előtt fogadták el. Az állami hatóságoknak rövid távon arra kell törekedniük, hogy megfelelő egyensúlyt teremtsenek a lakosság egészségének a vírus terjedésének csökkentése révén történő megóvása és a létfontosságú gazdasági tevékenységek fenntartása között. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az ILO figyelmeztetett arra, hogy a Covid19 foglalkoztatásra gyakorolt hatásai „mélyrehatóak, messzemenők és példa nélküliek” (4), ami több millió munkahely megszűnéséhez, valamint az alulfoglalkoztatottság és a szegénységben élő munkavállalók számának növekedéséhez vezethet, lényegesen meghaladva a 2008–2009-es pénzügyi válság hatásait. A hatás mérséklésének sikere attól függ, hogy milyen gyorsan és határozottan hozzák meg és hajtják végre a politikai döntéseket. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az EU tagállamai, polgárai, vállalatai és munkavállalói csak egy átfogó európai gazdaságélénkítési terv segítségével lesznek képesek arra, hogy megfelelően kezeljék a Covid19 okozta világjárvány következményeit és újjáépítsenek egy még inkább fenntartható és ellenállóképes európai gazdaságot (5). A tagállamoknak haladéktalanul meg kell állapodniuk az új többéves pénzügyi keretről, csökkentve a 2021-től kezdődő uniós beruházási finanszírozással kapcsolatos bizonytalanságot. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A válság számos gazdasági ágazatban drámai mértékben érintette a vállalkozásokat és a munkavállalókat. Sok vállalkozást – különösen a mikrovállalkozásokat, a kkv-kat és a szociális vállalkozásokat – fizetésképtelenség fenyeget, és több millió munkavállaló van kitéve a bevételkiesés és a létszámleépítés veszélyének (6). Átlagosan a kkv-k mintegy 90 %-a számol be arról, hogy gazdaságilag érintett, és a munkanélküliségi ráta 3–5 százalékpontos növekedésére számít (7). Célzott intézkedésekre van szükség a különösen érintett kulcsfontosságú ágazatokban a vállalkozások és a munkahelyek támogatása érdekében. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Európában és szerte a világon joggal tapsolják meg az egészségügyi dolgozókat mint a frontvonal hőseit, akik minden tőlük telhetőt megtesznek az életek megmentése érdekében, és túl sok esetben maguk is a legnagyobb árat fizetik ezért. Egyes országokban őket, valamint a tanárokat, a közszférában dolgozó más munkavállalókat, a gondozottal együtt élő gondozókat és a házi gondozókat is alulfizetik, és a 2008-as válságot követő megszorító intézkedések is főleg őket sújtották. A jövőre tekintve alapvető fontosságú, hogy jelentőségük felismerése jobb munkafeltételekben, valamint a közszolgáltatásokba, illetve különösen a szociális jóléti rendszerbe való szükséges beruházások megvalósításában testesüljön meg. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A Covid19-válság jól illusztrálja az európai munkaerőpiacok jelenlegi strukturális problémáit is. Továbbra is egyenlőtlenségek állnak fenn a stabilabb és biztonságosabb foglalkoztatási formák előnyeit élvező, valamint a bizonytalan helyzetű munkavállalók között. Mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára rugalmasságot kell biztosítani a munka világában bekövetkező gyors változások kezeléséhez, és ezt a biztonság és a tisztességes munkakörülmények minden munkavégzési formában történő előmozdításával kell alátámasztani. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A jellemzően „alacsonyan képzettnek” tekintett és ennek megfelelően rosszul fizetett munkavállalók közül sokan a legfontosabb munkavállalóknak bizonyultak, akik segítettek abban, hogy világunk továbbra is működjön, gyakran magukat és szeretteiket is veszélynek téve ki. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Azok a munkavállalók, akik a munkaerőpiachoz való hozzáférés és a munkaerőpiacon való részvétel tekintetében már most is a legsérülékenyebbek, nagyobb mértékben ki vannak téve a kirekesztés veszélyének. Ide tartoznak a nők, a fiatalok, a fogyatékossággal élők és a munkahelyen hátrányos megkülönböztetést elszenvedő egyéb csoportok, például a migránsok és a romák. Egyes munkavállalók – különösen a nők – arra kényszerülhetnek, hogy a gyermekekkel és más családtagokkal kapcsolatos gondozási feladatok ellátása érdekében feladják munkájukat. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Az európai vállalatok fő célja, hogy megtartsák piaci pozíciójukat, és több millió munkavállaló számára fenntartsák a munkahelyeket. A vállalatok és a szociális partnerek pragmatikus megoldásokat találnak: ilyen például az üzleti tervek kiigazítása, a rövid munkaidős rendszerek bevezetése, a távmunka vagy más rugalmas alternatíva, valamint a vállalati szintű távképzés feltételeinek megteremtése. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | E fejlemények fényében a foglalkoztatáspolitikák uniós koordinációját úgy kell kiigazítani, hogy az megfeleljen ennek az új, példa nélküli helyzetnek. Az Európai Bizottság javaslatot tett egy arra vonatkozó tanácsi rendeletre (8), hogy tekintettel a Covid19-járványra, hozzanak létre egy szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszközt (SURE). Ez üdvözlendő kezdeményezés a munkavállalók és a vállalkozások azonnali támogatására. Ha időben végrehajtják, a rendelet segít a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatások enyhítésében, és előmozdítja a gyors talpraálláshoz szükséges körülményeket. Bár bizonytalan, hogy a Covid19-válság által előidézett rendkívüli helyzet meddig fog tartani, az egyértelmű, hogy a hatások hosszabb időszakon át érezhetők lesznek. Ezért a 2020. évi foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat is ki kell igazítani ezen új helyzet figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | A foglalkoztatáspolitikai iránymutatásoknak hosszabb időn keresztül stabilaknak, és az eltérő nemzeti körülményeket figyelembe véve valamennyi tagállamra érvényeseknek kell lenniük. Azonban már most is vannak arra utaló jelek, hogy a jelenlegi Covid19-járvány az európai munkaerőpiacokra súlyos és tartós hatást gyakorló gazdasági és társadalmi válságot fog eredményezni, ezért fontolóra kellene venni, hogy ebben az évben egy további rendkívüli/szükséghelyzeti foglalkoztatáspolitikai iránymutatást fogadjanak el, hogy valamiképpen irányítani lehessen a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak szükséges kiigazítását e példa nélküli helyzet kezelése érdekében. A meglévő nyitott koordinációs módszert tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat a reformok terén elért eredmények összehasonlító értékelésében, valamint foglalkoztatáspolitikáik és nemzeti szociális védelmi rendszereik teljesítményének javításában. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | A Covid19 miatti szükséghelyzetre vonatkozó foglalkoztatáspolitikai iránymutatás tartalmazhatna hivatkozásokat a válság hatásainak enyhítéséhez szükséges hatékony átmeneti intézkedésekre: ilyen például a csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás, a jövedelemtámogatás, a táppénz kiterjesztése, a munkáltatói társadalombiztosítási járulékok, a bérekből levont adó és a hozzáadottérték-adó előzetes beszedésének elhalasztása, valamint a távmunka előmozdítása (figyelembe véve, hogy a munkavállalók egészségéért és biztonságáért a munkáltató a felelős). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | A Covid19-válság fényében az EGSZB ezt a véleményt lehetőségnek tekinti arra, hogy észrevételeket és ajánlásokat fogalmazzon meg azzal kapcsolatban, hogy miként lehet kezelni az egyre több országban jelentkező példátlan munkaerőpiaci zavarokat, amelyek a társadalmi és gazdasági életnek a vírusfertőzés elleni küzdelem jegyében bekövetkezett részleges leállításából erednek. Ez a helyzet szükségessé teszi, hogy az uniós tagállamok kiigazítsák foglalkoztatáspolitikájukat. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB utal a foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokról szóló korábbi véleményeire, és megismétel belőlük néhány továbbra is érvényes pontot:






  — | Nagyobb erőfeszítésekre van szükség a színvonalas munkahelyek teremtésébe történő beruházások és a bizonytalan foglalkoztatás kezelése terén, mivel ez utóbbi is korlátozza a termelékenységet (9). |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Nagyobb erőfeszítésekre van szükség a színvonalas munkahelyek teremtésébe történő beruházások és a bizonytalan foglalkoztatás kezelése terén, mivel ez utóbbi is korlátozza a termelékenységet (9).

| — | Az EU-nak és tagállamainak további erőfeszítéseket kell tenniük az egyenlőtlenségek kiküszöbölése érdekében. A felfelé irányuló konvergencia egy olyan transzverzális elv, amelyet valamennyi uniós politikának figyelembe kell vennie, és integrálnia kell (10). |
| --- | --- |

—

Az EU-nak és tagállamainak további erőfeszítéseket kell tenniük az egyenlőtlenségek kiküszöbölése érdekében. A felfelé irányuló konvergencia egy olyan transzverzális elv, amelyet valamennyi uniós politikának figyelembe kell vennie, és integrálnia kell (10).

| — | Az EGSZB az európai növekedési és beruházási programon belül ismételten egy megfelelő, a GDP 2 %-át kitevő értékű szociális beruházási csomagot szorgalmaz (11). |
| --- | --- |

—

Az EGSZB az európai növekedési és beruházási programon belül ismételten egy megfelelő, a GDP 2 %-át kitevő értékű szociális beruházási csomagot szorgalmaz (11).

| — | A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseknek minden iránymutatásban helyet kell kapniuk, és a nemek közötti bérszakadék kezelése során nagy hangsúlyt kell fektetni az alacsony bérekkel kapcsolatos kérdésekre (12). |
| --- | --- |

—

A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseknek minden iránymutatásban helyet kell kapniuk, és a nemek közötti bérszakadék kezelése során nagy hangsúlyt kell fektetni az alacsony bérekkel kapcsolatos kérdésekre (12).

| — | Több vélemény is megerősíti, hogy szükség van a fogyatékossággal élő személyek, a migránsok és a romák társadalmi befogadására irányuló stratégiára. |
| --- | --- |

—

Több vélemény is megerősíti, hogy szükség van a fogyatékossággal élő személyek, a migránsok és a romák társadalmi befogadására irányuló stratégiára.

| — | A jól működő szociális párbeszéd kulcsfontosságú a társadalmi felzárkózás, a színvonalas munkahelyekhez és a képesítésekhez való hozzáférés, valamint a kompetenciák megszerzésének eléréséhez, illetve az ezen célok megvalósításához szükséges reformok megtervezésének és végrehajtásának javításához (13). |
| --- | --- |

—

A jól működő szociális párbeszéd kulcsfontosságú a társadalmi felzárkózás, a színvonalas munkahelyekhez és a képesítésekhez való hozzáférés, valamint a kompetenciák megszerzésének eléréséhez, illetve az ezen célok megvalósításához szükséges reformok megtervezésének és végrehajtásának javításához (13).

| — | Az igazságosabb társadalom megvalósításának egyetlen módja az, ha inkluzívabb és fenntarthatóbb növekedést és munkahelyeket hozunk létre, javítva a termelékenységet és a versenyképességet is, hogy ezzel biztosíthassuk a polgárok számára a méltányos munkakörülményeket, a megfelelő béreket és nyugdíjakat, valamint a jogaik gyakorlásának lehetőségét (14). |
| --- | --- |

—

Az igazságosabb társadalom megvalósításának egyetlen módja az, ha inkluzívabb és fenntarthatóbb növekedést és munkahelyeket hozunk létre, javítva a termelékenységet és a versenyképességet is, hogy ezzel biztosíthassuk a polgárok számára a méltányos munkakörülményeket, a megfelelő béreket és nyugdíjakat, valamint a jogaik gyakorlásának lehetőségét (14).

| — | A szociális jogok európai pilléréről szóló egyik véleményében (15) az EGSZB arra is felhívta a figyelmet, hogy fejleszteni kell az eredménytáblát, valamint hogy szükség van egy gazdasági és egy szociális európai szemeszterre is. A makrogazdasági kérdések és a foglalkoztatási és szociálpolitikák felügyelete közötti kapcsolat döntő jelentőségű. |
| --- | --- |

—

A szociális jogok európai pilléréről szóló egyik véleményében (15) az EGSZB arra is felhívta a figyelmet, hogy fejleszteni kell az eredménytáblát, valamint hogy szükség van egy gazdasági és egy szociális európai szemeszterre is. A makrogazdasági kérdések és a foglalkoztatási és szociálpolitikák felügyelete közötti kapcsolat döntő jelentőségű.

| — | Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy bár vannak előrelépések mind a pillér tekintetében, mind a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások integrációja terén, a két iránymutatás-csomag között továbbra sincs konvergencia. Az EGSZB üdvözli az iránymutatások aktualizálását, amely a fenntartható fejlődési céloknak az európai szemeszterbe való beépítésén alapul. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy bár vannak előrelépések mind a pillér tekintetében, mind a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások integrációja terén, a két iránymutatás-csomag között továbbra sincs konvergencia. Az EGSZB üdvözli az iránymutatások aktualizálását, amely a fenntartható fejlődési céloknak az európai szemeszterbe való beépítésén alapul.

| 3.2. | Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiaci és szociális jogokra vonatkozó szabályozási politikák kidolgozásakor harmonikusan kombinálni kell egymással a versenyképesség, a termelékenység és a társadalmi fenntarthatóság, valamint ezen belül a munkavállalói jogok szempontjait, hiszen ezek szorosan összefüggnek egymással. Az európai, nemzeti és helyi intézmények valamennyi politikájának gondoskodnia kellene arról, hogy megfelelő egyensúly legyen a gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóság között (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A foglalkoztatáspolitikák kulcsfontosságúak az EU egészének és tagállamainak gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások fontos szerepet játszanak abban, hogy az Európai Bizottság, a nemzeti kormányok, a munkaadók és a szakszervezetek együtt lépjenek fel a foglalkoztatáspolitikák és a szociális védelmi rendszerek modernizálása érdekében, hogy azok igazodjanak a változó európai gazdasági és társadalmi környezethez. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A szociális jogok európai pillére az egész EU-ban eszközként szolgálhat a felfelé irányuló konvergencia és a jobb élet- és munkakörülmények előmozdítására. A munkaerőpiac jövőjének középponti témának kellene lennie a szociális jogok pillérével kapcsolatos vitákban, amelyeknek foglalkozniuk kell a munkaerőpiacon végbemenő jelentős átalakulással is, illetve koherens európai szintű stratégiát kell elfogadni a foglalkoztatás témájában, az alábbi témákra kiterjedően:






  — | beruházás és innováció, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

beruházás és innováció,

| — | foglalkoztatás és minőségi munkahelyek teremtése, |
| --- | --- |

—

foglalkoztatás és minőségi munkahelyek teremtése,

| — | tisztességes munkakörülmények mindenkinek, |
| --- | --- |

—

tisztességes munkakörülmények mindenkinek,

| — | aktív munkaerőpiaci politikákkal támogatott tisztességes és zökkenőmentes átmenetek, |
| --- | --- |

—

aktív munkaerőpiaci politikákkal támogatott tisztességes és zökkenőmentes átmenetek,

| — | esélyegyenlőség mindenki számára, |
| --- | --- |

—

esélyegyenlőség mindenki számára,

| — | valamennyi érdekelt fél, különösen a szociális partnerek bevonása, |
| --- | --- |

—

valamennyi érdekelt fél, különösen a szociális partnerek bevonása,

| — | beruházás az oktatási és képzési rendszerekbe a magas színvonalú és inkluzív oktatás biztosítása érdekében, ideértve a szakképzést, az egész életen át tartó tanulást, a továbbképzést és az átképzést, különösen a digitális és zöld készségekre vonatkozó követelmények figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

—

beruházás az oktatási és képzési rendszerekbe a magas színvonalú és inkluzív oktatás biztosítása érdekében, ideértve a szakképzést, az egész életen át tartó tanulást, a továbbképzést és az átképzést, különösen a digitális és zöld készségekre vonatkozó követelmények figyelembevétele érdekében.

| 3.5. | A szociális pillér csak akkor hajtható végre hatékonyan a tagállamokban, ha megfelelő pénzügyi erőforrások állnak rendelkezésre a szociálpolitikákba történő beruházásokhoz, és így a jogok és elvek konkrét politikai kezdeményezésekben ölthetnek testet. Ennek érdekében olyan mechanizmusokat kell igénybe venni, mint az Európai Szociális Alap és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Különösen a munkanélküliség jelent nagy kihívást a legtöbb ország számára. A Covid19-válság hatásai miatt több erőfeszítésre van szükség az aktív munkaerőpiaci politikák terén, mint rendes körülmények között. Mind uniós, mind nemzeti szinten többet kell tenni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A szociális jogok európai pillérének elveivel összhangban a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások fontos eszközt jelenthetnek a tagállamok számára a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásainak rövid távú enyhítését, valamint a válságból való kilábalást célzó szakpolitikák és intézkedések kidolgozásához és végrehajtásához anélkül, hogy aláásnák a munkavállalói jogokat vagy veszélyeztetnék a versenyképességet. Ezt az európai szemeszter keretében lehet koordinálni. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások tekintetében prioritásként kell kezelni a szociális párbeszéd előmozdítását. Minden szinten erős szociális párbeszédet kell biztosítani, hogy mind gazdasági, mind társadalmi szempontból fenntartható módon lehessen kezelni a válság hatásait. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A munkahely megtartása és a megfelelően kompenzált csökkentett munkaidő e tekintetben mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára jobb, mint a létszámcsökkentés. Az ilyen munkaerőpiaci eszközök uniós szintű előmozdítása és pénzügyi támogatása e kivételes körülmények között jelentősen hozzájárulna a gazdasági és társadalmi élet stabilizálásához. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | E tekintetben az EGSZB üdvözölte az Európai Bizottság által bejelentett SURE eszköz (18) létrehozását, amelynek célja a csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás, a jövedelemkompenzációs mechanizmusok és más olyan intézkedések pénzügyi támogatása, amelyek célja a Covid19-járványt követő munkanélküliség megelőzése. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ami a tagállamoknak szóló, ezen eszköz alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat illeti, az EGSZB legalább annak biztosítására kéri az Európai Bizottságot, hogy a) valamennyi tagállam vezessen be csökkentett munkaidőben való foglalkoztatást vagy hasonló intézkedéseket, b) ezek az intézkedések terjedjenek ki valamennyi munkavállalóra, ágazatra és vállalatra, c) lehetőleg olyan vállalatok számára folyósítsanak kifizetéseket, amelyek aktívan törekszenek az elbocsátások elkerülésére, és d) a szociális partnereket teljes mértékben vonják be a rendszerek kialakításába, kidolgozásába és végrehajtásába nemzeti, ágazati és vállalati szinten, és biztosítsanak megfelelő uniós finanszírozást a tagállamok számára a szükséges intézkedések végrehajtásához. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A Covid19-ről szóló közelmúltbeli együttes nyilatkozatukban (19) az európai szociális partnerek sürgetik, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a munkavállalók, a vállalkozások, a gazdasági tevékenységek és a közszolgáltatások segítséget kapjanak abban, hogy túléljék a válságot és annak végeztével újraindíthassák tevékenységeiket, eközben megtarthassák a munkavállalóikat, megvédhessék őket a munkanélküliségtől és a jövedelemkieséstől, illetve enyhíthessék a pénzügyi veszteségeket. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A szociális partnerek sürgetik a kormányokat, hogy hagyják jóvá különösen az alábbiakat célzó intézkedéseket:






  — | az egységes piac torzulásainak, köztük az exporttilalmaknak és korlátozásoknak az elkerülése, különös tekintettel az orvosi felszerelések és gyógyszerek kivitelére, valamint a határok áruk előtti lezárásának megszüntetése; az árufuvarozás valamennyi formájának védelme kiemelt fontosságú az EU-ban, amely alapvető szerepet játszik a tagállamokban hozott intézkedések összehangolásában és az azokról való tájékoztatásban is, |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

az egységes piac torzulásainak, köztük az exporttilalmaknak és korlátozásoknak az elkerülése, különös tekintettel az orvosi felszerelések és gyógyszerek kivitelére, valamint a határok áruk előtti lezárásának megszüntetése; az árufuvarozás valamennyi formájának védelme kiemelt fontosságú az EU-ban, amely alapvető szerepet játszik a tagállamokban hozott intézkedések összehangolásában és az azokról való tájékoztatásban is,

| — | a tagállamok kiadásainak és beruházásainak ösztönzése különösen a nemzeti egészségügyi szolgálatok, szociális védelmi rendszerek és egyéb általános érdekű szolgáltatások személyzetének, felszereltségének és eszközeinek megerősítésére irányulóan, |
| --- | --- |

—

a tagállamok kiadásainak és beruházásainak ösztönzése különösen a nemzeti egészségügyi szolgálatok, szociális védelmi rendszerek és egyéb általános érdekű szolgáltatások személyzetének, felszereltségének és eszközeinek megerősítésére irányulóan,

| — | a fel nem használt strukturális alapok és más uniós alapok mozgósítása annak érdekében, hogy a tagállamok támogatást kapjanak a munkanélküliség vagy a munka felfüggesztése által érintett munkavállalók pénzügyi és jövedelemtámogatásának biztosításához, |
| --- | --- |

—

a fel nem használt strukturális alapok és más uniós alapok mozgósítása annak érdekében, hogy a tagállamok támogatást kapjanak a munkanélküliség vagy a munka felfüggesztése által érintett munkavállalók pénzügyi és jövedelemtámogatásának biztosításához,

| — | hitelhez jutás és pénzügyi támogatás biztosítása a kijárási korlátozások és vészhelyzeti intézkedések által érintett vállalkozások – a kkv-k valamennyi típusa – számára az uniós költségvetés, az EKB, az EBB és a nemzeti fejlesztési bankok összehangolt beavatkozásával, |
| --- | --- |

—

hitelhez jutás és pénzügyi támogatás biztosítása a kijárási korlátozások és vészhelyzeti intézkedések által érintett vállalkozások – a kkv-k valamennyi típusa – számára az uniós költségvetés, az EKB, az EBB és a nemzeti fejlesztési bankok összehangolt beavatkozásával,

| — | a természeti katasztrófák esetén igénybe vehető Szolidaritási Alap és bármely más, uniós szinten rendelkezésre álló finanszírozás aktiválása, kiigazítva a jelenleg nem elégséges költségvetést, |
| --- | --- |

—

a természeti katasztrófák esetén igénybe vehető Szolidaritási Alap és bármely más, uniós szinten rendelkezésre álló finanszírozás aktiválása, kiigazítva a jelenleg nem elégséges költségvetést,

| — | továbbá az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseinek elismerése, hogy teljes rugalmasságot biztosítson az állami támogatásokra vonatkozó szabályokon belül. |
| --- | --- |

—

továbbá az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseinek elismerése, hogy teljes rugalmasságot biztosítson az állami támogatásokra vonatkozó szabályokon belül.

| 3.13. | A tagállamoknak be kell vonniuk a nemzeti szinten működő szociális partnereket a nemzeti intézkedések kialakításába és végrehajtásába. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a pénzügyi támogatás eljusson a vállalkozásokhoz, különös tekintettel a kkv-k minden típusára, valamint minden munkavállalóhoz, így a bizonytalan munkát végzőkhöz is, akik a leginkább kiszolgáltatottak. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Az Európai Bizottság arra irányuló terve, hogy rugalmasan alkalmazza költségvetési és állami támogatási szabályait, elengedhetetlen a kapacitásaik végső határait elérő közszolgáltatások, valamint a válság által sújtott vállalatok és munkavállalók támogatása szempontjából. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | A munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a válság legkedvezőtlenebb hatásaival szembeni védelmére fordított uniós forrásoknak ki kell egészíteniük a tagállamok kiadásait. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Európának felelősségvállalásról, szolidaritásról és hatékonyságról kell tanúbizonyságot tennie e vészhelyzet kezelésében azáltal, hogy megvédi valamennyi érintett polgárát, munkavállalóját és vállalkozását. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | A foglalkoztatási iránymutatásokra iránytűként a Covid19-válság idején is fontos szerep hárul, amikor a rövid távú intézkedések kapják a legnagyobb figyelmet. A fenntartható felfelé irányuló konvergenciára törekvés érdekében még vészhelyzet esetén sem szabad figyelmen kívül hagyni a hosszú távú perspektívát. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   5. iránymutatás: A munkaerő-kereslet fellendítése

| 4.2.1. | Hosszú távon az iránymutatás nem nyújt hatékony intézkedéseket a munkaerő-kereslet fellendítésére. Valamennyi javasolt intézkedés a vállalkozások piacra lépését akadályozó korlátokra, valamint a munka adóterhének csökkentését célzó adóátcsoportosításokra vonatkozik. Ez a javaslat rövid távra szól, és nem veszi figyelembe az állam pénzügyi kapacitásának csökkentésével járó politikai következményeket. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az 5. iránymutatás alapján a tagállamokat továbbra is ösztönzik az „innovatív munkavégzési formák” előmozdítására. A munkavégzés új formái és az innováció ugyan valóban növekedési lehetőségeket kínálnak, de az EGSZB már korábban is felhívta a figyelmet az ilyen típusú munkavégzéssel kapcsolatos számos kihívásra. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatásoknak arra kellene törekedniük, hogy a munkavégzés új formáihoz kapcsolódó tendenciákat méltányos foglalkoztatási lehetőségekké alakítsák, melyek a zökkenőmentes munkaerőpiaci átmenetek és a munkavállalói biztonságot szolgáló rendelkezések közötti egyensúlyon alapulnak (20). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Üdvözlendő az arra irányuló felhívás, hogy megfelelő béreket határozzanak meg a jogszabályban előírt minimálbér-megállapítási mechanizmusok – amennyiben léteznek ilyenek – fejlesztésével vagy kollektív tárgyalások útján. A szociális partnerek bevonása alapvető szempont, és nagyon pozitív, hogy az iránymutatások arra ösztönzik a tagállamokat, hogy „a bérmegállapítás terén mozdítsák elő a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalásokat”. Az EGSZB jelenleg véleményt dolgoz ki a tisztességes minimálbérről (21). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Üdvözlendő az iránymutatásban javasolt, az adóterheknek a munkavégzésről más forrásokra történő átterelése, ahogyan az új magyarázat is. Az egyéb lehetséges források tekintetében azonban nagyobb egyértelműségre van szükség. Az EGSZB elfogadott olyan véleményeket, amelyek az agresszív adótervezés, az adócsalás és az adókijátszás kérdéseivel foglalkoznak (22). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Ebben az iránymutatásban végül olyan javaslatoknak kell szerepelniük, melyeknek célja a kollektív szerződések hatékonyságának növelése azok alkalmazási körének bővítése révén. Előfeltételnek és rendkívül fontosnak tekintendő ugyanakkor, hogy maradéktalanul tiszteletben tartsák a szubszidiaritás elvét és a szociális partnerek autonóm szerepét (23). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   6. iránymutatás: A munkaerő-kínálat növelése, valamint a munkavállalás, a készségek és a kompetenciák javítása

| 4.3.1. | Helyénvaló, hogy az iránymutatás a kompetenciákat illetően egy átfogó, a fenntartható termelési rendszerrel összehangolt elképzelésre utal. Az EGSZB üdvözli, hogy az iránymutatások arra kérik a tagállamokat, hogy igazítsák ki oktatási és képzési rendszereiket, és fektessenek be azokba a magas színvonalú és inkluzív oktatás biztosítása érdekében, a szakoktatás és -képzés területén is. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Az EGSZB arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legjobban használják ki a rendelkezésre álló uniós alapok kínálta lehetőségeket, és ehhez nemzeti forrásokból is biztosítsanak támogatást. Az EGSZB szükségét látja olyan hatékonyabb európai és nemzeti stratégiák kidolgozásának, amelyek fenntartható finanszírozást biztosítanak valamennyi felnőtt átképzéséhez vagy továbbképzéséhez, és kiemelten kezelik a munkavállalók és munkanélküliek állami foglalkoztatási szolgálatokon, vállalatokon, egyéni képzési számlákon és egyéb, nemzeti szintű gyakorlatokon keresztüli hatékony támogatását. A Covid19-járvány hatása miatt azonnali intézkedésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a munkaerő-kínálatot hozzáigazítsák a jelenlegi szükségletekhez és igényekhez, például arra, hogy a szolgáltató szektorban működő vállalatok ideiglenesen kölcsönadják alkalmazottaikat az egészségügyi ágazatnak. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy ambiciózusabban határozza meg a felnőttoktatásban való részvételre és a munkavállalói képzéshez való hozzáférésre vonatkozó mutatókat és referenciaértékeket, valamint a szakoktatásba és -képzésbe történő állami és magánberuházásokra vonatkozó mutatókat, és a 6. foglalkoztatási iránymutatásban vegye fontolóra és írja elő a munkavállalók képzési célú fizetett szabadsághoz való jogát (24). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Az átképzés és a továbbképzés kulcsfontosságú tényező lesz a munkaerőpiacok alkalmazkodásában a Covid19-válság idején, de annak biztosításában is, hogy Európa erősebben és versenyképesebben kerüljön ki a válságból. A tagállamoknak az Európai Szociális Alap támogatásával ki kell építeniük vagy meg kell erősíteniük a munkahelyváltást támogató mechanizmusokat és rendszereket. Az ilyen típusú mechanizmusok célja a foglalkoztatásba való visszatérés lehetőségeinek megteremtése, a tartós munkanélküliséghez vezető elbocsátások megelőzése, valamint az új munkahelyekhez és különböző munkahelyteremtési folyamatokhoz vezető lehetőségek megnyitása. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Ha jobban megértjük a munka világának, illetve a foglalkoztatási viszonyoknak a digitális korban végbemenő változásait, akkor minden bizonnyal eredményesebb lesz az uniós foglalkoztatáspolitika is. A Covid19-világjárvány következtében minden eddiginél többen távmunkáznak. A távmunka nem alkalmazható minden körülmények között, illetve minden munkakörben, de ha megfelelően alkalmazzák, fontos eleme lehet annak a válasznak, melynek célja, hogy rugalmasabbá tegye a munkaidőt, segítve a munkavállalókat a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elérésében, és a vállalatok érdekeit is szolgálja. Alapvetően fontos megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételeket biztosítani mind a munkahelyen, mind a távmunka keretében, a munkaidő-korlátozások betartását is ideértve. Ezenkívül több kutatásra és beruházásra van szükség az új és újonnan felmerülő kockázatok – többek között a stressz és egyéb pszichoszociális kockázatok – kezelésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatban is. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Ahhoz, hogy valamennyi oktató, diák és polgár – a hátrányos helyzetű térségekben élőket is beleértve – teljeskörű digitális jártasságra tegyen szert, megfelelő állami finanszírozásra és kompetens technikai személyzetre van szükség. Mindenképpen biztosítani kell az internethez való hozzáférést, illetve a digitális jártassággal kapcsolatos képzést minden, kockázatoknak kitett személy számára, és lehetőséget kell biztosítani számukra, hogy gyakorolhassák jogaikat és hozzáférjenek a szociális szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Az EGSZB már felhívta a figyelmet arra, hogy a képzés során tisztességes jövedelmet kell biztosítani. Meg kellene vizsgálni emellett különböző, csak néhány tagállamban alkalmazott eszközöket, hogy más tagállamokban is általánossá váljanak a tanulmányi szabadsághoz való joggal kapcsolatos minimumszabályok terén bevált gyakorlatok. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | A munkanélküliek támogatását illetően a tartósan munkanélkülivé váló munkavállalók számának növekedése miatt a foglalkoztatási iránymutatásokban figyelembe kell venni, hogy a munkaerőpiacról való távollét stigmatizáló hatásának elkerülése érdekében korai beavatkozásra van szükség. A munkanélküli ellátások fedezetének és szintjének elegendőnek kell lennie. Egyes nemzeti rendszerek túlságosan merevek az ellátásokhoz való hozzáférés kritériumait illetően, és a kifizetett összeg túl alacsony. E tekintetben az EGSZB nemrégiben európai szintű kezdeményezéseket szorgalmazott a nemzeti munkanélküliségi rendszerekre vonatkozó minimumszabályok kialakítása érdekében (25). |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Jóllehet minden munkavégzési formában elő kell mozdítani a foglalkoztatási lehetőségeket, az EU hosszú távú foglalkoztatási stratégiájának a színvonalas munkahelyek létrehozására kellene összpontosítania. |
| --- | --- |

4.3.9.

4.4.   7. iránymutatás: A munkaerőpiacok működésének és a szociális párbeszéd hatékonyságának javítása

| 4.4.1. | Az átlátható és kiszámítható feltételek megteremtésére, a szegmentáció és a bizonytalan foglalkoztatás megelőzésére, valamint a határozatlan idejű szerződésekre való áttérés előmozdítására irányuló felhívás pozitív jel. Ugyanez vonatkozik a szociális partnerek kollektív tárgyalási kapacitásának megerősítésére és fokozására is. A foglalkoztatási iránymutatásoknak arra is törekedniük kell, hogy ösztönözzék a kollektív tárgyalások hatályának kiterjesztését, és hogy biztosítsák, hogy minden munkavállalónak joga legyen szakszervezeti képviseletet szervezni, illetve ahhoz szabadon hozzáférni. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Az ebben az iránymutatásban a pártatlan vitarendezéshez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezéseket általánosan kellene alkalmazni, nem csak a „munkaviszony jogellenes megszüntetése” esetén. Tiszteletben kell tartani azonban a felek jogát ahhoz, hogy bírósághoz forduljanak, ha az alternatív vitarendezés nem vezetett eredményre (26). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Az Európai Bizottság javaslatában – a jelenlegi foglalkoztatási iránymutatásokhoz képest – további pozitívumot jelent, hogy hangsúlyt helyez az utazó munkavállalók számára biztosított tisztességes feltételekre, és utal a megkülönböztetés elleni küzdelemre és a dolgozói szegénység felszámolására. Fontos lesz, hogy a tagállamok figyelembe vegyék az utazó munkavállalókat, köztük a határ menti ingázókat is, amikor a Covid19-járvány hatásainak enyhítését célzó intézkedéseket hajtanak végre, például lezárják a határokat. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Az iránymutatásból hiányzik egy elem, mégpedig az, hogy javítani kell a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet. A Covid19-járvány kontextusában az egészséges és biztonságos munkahelyek létfontosságúak a megfertőződés, valamint a vírus és más betegségek terjedésének kockázata elleni küzdelemben. A munkáltatóknak felelősséget kell vállalniuk munkavállalóik egészségéért és biztonságáért, megfelelő információkkal kell ellátniuk őket és képviselőiket, kockázatértékelést kell végezniük és megelőző intézkedéseket kell hozniuk. A hatóságoknak, a vállalkozásoknak, a munkavállalóknak és a szociális partnereknek mind szerepet kell vállalniuk a munkavállalók, családjaik és az egész társadalom védelmében. A munkaerőpiacok működésének javítása érdekében a tagállamoknak be kell fektetniük a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba, és megfelelő eszközöket és rendelkezéseket kell biztosítaniuk a munkaügyi felügyeletek vagy a szakszervezetek egészségügyi és biztonsági képviselői számára, illetve támogatniuk kell a munkaadókat. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | A kis- és mikrovállalkozások többsége korlátozott pénzügyi és irányítási erőforrásokkal rendelkezik, ezért gyakorlati, pénzügyi és testre szabott támogatást kellene nyújtani számukra a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági programokhoz a munkahelyek átalakítása és a munkavállalók védelmét célzó új eljárások és gyakorlatok gyors bevezetése érdekében. A munkaügyi felügyelők, az EU-OSHA (az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség), az Enterprise Europe Network és az illetékes nemzeti hatóságok gyakorlati támogatást – például költséghatékony és ingyenes felhasználóbarát eszközöket, tájékoztatást, iránymutatást és tanácsadást – nyújthatnak. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Az EGSZB szerint többet kellene tenni a szociális párbeszédben részt vevő szociális partnerek kapacitásépítésének előmozdítása érdekében, be kellene ruházni a szociális párbeszédet támogató struktúrákba, és elő kellene mozdítani a szociális párbeszédet támogató eljárásokat. Vannak olyan országok, ahol kevésbé fejlett a szociális párbeszéd, sőt olyanok is vannak, ahol a válság miatt most is visszaesés figyelhető meg ezen a téren. Örvendetesnek tartjuk az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az európai szemeszter keretében fokozza a szociális partnerekkel folytatott együttműködést. Mivel a szociális párbeszéd központi szerepet tölt be a szociális jogok európai pillérének megvalósítása, valamint a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások és az országspecifikus ajánlások végrehajtása során, az EGSZB ismét kéri, hogy az valamennyi tagállamban legyen jelen, és a nemzeti és európai szinten tevékenykedő összes politikai szereplőt arra ösztönzi, hogy minden szinten erősítsék meg a kollektív tárgyalási rendszereket. Ezenfelül az Európai Bizottság előrelépéseket ért el a civil társadalomnak az országspecifikus jelentések elkészítésébe való bevonása terén, ami örvendetes és továbbfejlesztendő. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   8. iránymutatás: A mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítása, a társadalmi befogadás elősegítése és a szegénység elleni küzdelem

| 4.5.1. | A szociális védelmi lefedettséget a demográfiai kihívás és annak fényében közelítik meg, hogy a munkavállalóknak hosszabb ideig kell dolgozniuk. A foglalkoztatási iránymutatásoknak olyan célokat is figyelembe kell venniük, mint a teljes és hatékony lefedettség, a megfelelőség és az átláthatóság. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | A nemek közötti egyenlőség csak úgy érhető el, ha a nők részvételét a munkaerőpiac minden szintjén növelik, mind a foglalkoztatási ráta, mind pedig a nők átlagos munkaidejének növelése tekintetében. További intézkedésekre van szükség a nők foglalkoztatása előtt álló akadályok – például a megfizethető és hozzáférhető gondozás hiányának – kezelése és a nemek közötti bérszakadék felszámolása érdekében. Ehhez európai és nemzeti szinten kezelni kell a különböző strukturális akadályokat, például növelni kell a minőségi közszolgáltatásokba való beruházásokat, és intézkedéseket kell hozni a fizetések átláthatóságának javítására. A vállalkozói tevékenység lehetőséget teremt a nők gazdasági függetlenségének eléréséhez, mivel minőségi munkahelyeket teremt és sikeres pályafutást tesz lehetővé, kiemeli a nőket a szegénységből és a társadalmi kirekesztettségből, és hozzájárul a nemek kiegyensúlyozottabb képviseletéhez a döntéshozatalban. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | A fogyatékossággal élő személyek számára különösen fontos, hogy a diszkriminatív gyakorlatok elleni küzdelem révén elősegítsük a munkaerőpiachoz való hozzáférést. A foglalkoztatási szolgálatoknak megfelelő támogatást kell nyújtaniuk, és nyilvános kampányokat kell folytatni az előítéletek leküzdésére és a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni megkülönböztetésmentesség előmozdítására. A fogyatékossággal kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáférést illetően az önálló életvitelre és az akadálymentességre is utalni kell. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Az egészségügyi ellátáshoz való általános hozzáférés biztosítása érdekében figyelmet kell fordítani a színvonalas egészségügyi szolgáltatások fenntartható, hatékony, megfizethető és hozzáférhető formában való nyújtására, valamint a megfelelően képzett egészségügyi személyzet kellő finanszírozására. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | A tevékeny időskort illetően konkrét javaslatokra van szükség annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az idősebb munkavállalókra irányuló nem megfelelő politikák előmozdítása. Amint arról az uniós szociális partnerek a tevékeny időskorról és a nemzedékek közötti megközelítésről szóló önálló keretmegállapodásban (27) megállapodtak, a tevékeny időskor azt jelenti, hogy „minden korosztályhoz tartozó munkavállaló számára optimalizálják a hivatalos nyugdíjkorhatár eléréséig a színvonalas, produktív és egészséges körülmények között történő munkavégzés lehetőségeit, a munkáltatók és a munkavállalók kölcsönös elkötelezettsége és motivációja alapján”. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Az EGSZB e tekintetben több véleményében is hangsúlyozta, hogy elő kell mozdítani a nemzedékek közötti szolidaritást, és ezt hatékony növekedési és foglalkoztatási politikákkal kell támogatni. A „tevékeny időskor” tekintetében valódi szakpolitikára van szükségünk ahhoz, hogy megfelelő politikákkal rendelkezzünk a munkafeltételek, az egészség és biztonság és a munkaidő vonatkozásában, és egyre többen vegyenek részt az egész életen át tartó tanulásban. Tovább kell növelnünk az idősek foglalkoztatási rátáját, akik egészségi problémák, a munka intenzitása, korai elbocsátás, illetve a képzési és újrafoglalkoztatási lehetőségek hiánya miatt gyakran kénytelenek korán abbahagyni a munkát (28). |
| --- | --- |

4.5.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 7-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 146. cikkének (2) bekezdése.

1

(2)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o.

2

(3)  HL C 14., 2020.1.15., 1. o.

3

(4)  Lásd: ILO Monitor 2nd edition: COVID-19 and the world of work.

4

(5)  Lásd az EGSZB nyilatkozatát: „Az EU válasza a Covid19-járvány kitörésére és a tagállamok közötti, példátlan mértékű szolidaritás fontossága”.

5

(6)  SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs”; BusinessEurope „Video conference of the members of the European Council on 23 April 2020 – Letter from Pierre Gattaz and Markus J. Beyrer to the President of the European Council Charles Michel”.

6

(7)  SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs”.

7

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  HL C 282., 2019.8.20., 32. o., 3.1.4. pont.

9

(10)  HL C 282., 2019.8.20., 32. o., 1.7. pont.

10

(11)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o., 1.3. és 4.3. pont.

11

(12)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o., 1.13. pont.

12

(13)  HL C 282., 2019.8.20., 32. o., 3.3.1. pont.

13

(14)  HL C 282., 2019.8.20., 32. o., 3.4.1. pont.

14

(15)  HL C 81., 2018.3.2., 145. o.

15

(16)  HL C 282., 2019.8.20., 32. o., 1.3. pont.

16

(17)  HL C 282., 2019.8.20., 32. o., 3.5.5. pont.

17

(18)  Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) a Covid19-járványra válaszul.

18

(19)  Az európai szociális partnerek együttes nyilatkozata a Covid19-ről.

19

(20)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o., 5.1. pont.

20

(21)  EGSZB-vélemény – „Tisztességes minimálbérek Európában” (SOC/632) (folyamatban).

21

(22)  HL C 237., 2018.7.6., 1. o., HL C 129., 2018.4.11., 1. o.

22

(23)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o., 5.5. pont.

23

(24)  EGSZB- vélemény – „Az egész életen át tartó tanulás és a készségfejlesztés fenntartható finanszírozása a szakképzett munkaerő hiányával összefüggésben” (Feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére) (SOC/629) (lásd e Hivatalos Lap 8. oldalát).

24

(25)  HL C 97., 2020.3.24., 32. o.

25

(26)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o., 5.9. pont.

26

(27)  European social partners' autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach.

27

(28)  HL C 237., 2018.7.6., 57. o., 5.9. pont, valamint „A munka változó világa és a hosszú élettartam/a népesség elöregedése – Milyen előfeltételei vannak annak, hogy az idősödő munkavállalók aktívak maradjanak a munka új világában?”című vélemény (HL C 14., 2020.1.15., 60. o.),

28

---

| 14.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 232/29

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben való alkalmazása tekintetében történő módosításáról

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

(2020/C 232/04)

| Önálló előadó: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Önálló előadó:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Felkérés: | Tanács, 2019.11.22.
  Európai Parlament, 2019.11.25. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.3.6. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.5.7. |
| Plenáris ülés: | 551 – táveljárásban tartott plenáris ülés |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 254/0/7 |

Felkérés:

Tanács, 2019.11.22.

Európai Parlament, 2019.11.25.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.3.6.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.5.7.

Plenáris ülés:

551 – táveljárásban tartott plenáris ülés

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

254/0/7

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, amelynek értelmében 2021-ben egyéves átmeneti időszakot biztosítanának a KAP (első és második pillére) tekintetében: ha ugyanis egy évig nem folyósítottak volna közvetlen támogatást az első pillérből, valamennyi mezőgazdasági termelőnél hiány jelentkezett volna; ha egy évig nem folyósítottak volna támogatást a második pillérből, az visszafogta volna a nagyratörő környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat, és elhalasztotta volna a korszerűsítési beruházásokat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az Európai Bizottság javaslata szerint a 2021. január 1-jén kezdődő átmeneti időszaknak egy évig kell tartania. Az EGSZB határozottan azt ajánlja, hogy vezessenek be egy rugalmas mechanizmust ezen időszak további egy évvel történő meghosszabbítására, amelyet automatikusan életbe kell léptetni, kivéve, ha 2020. október 30-ig elfogadják és jóváhagyják a jövőbeli uniós hosszú távú költségvetést (a többéves pénzügyi keretet) és a közös agrárpolitikát. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB örömmel veszi, hogy továbbra is fennállnak a támogatások 2020 és 2021 közötti felvételéhez szükséges feltételek, mivel az uniós mezőgazdasági termelők már megbirkóztak a kölcsönös megfeleltetési szabályokkal és az ökologizálással. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB figyelmeztet a változásokról szóló értesítésre nyitva álló, 2020. augusztus 1-jei határidőre. Amennyiben ugyanis későn születik megállapodás a 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretről (MFF), nem biztos, hogy időben el lehet fogadni a nemzeti szinten szükséges döntéseket. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az Európai Bizottság éleslátásról tesz tanúbizonyságot azzal, hogy szabályozza az alaptámogatási jogosultságokat, mind a számukat, mind az értéküket tekintve. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az alaptámogatási jogosultságok közelítése – a szubszidiaritás elvének helyes alkalmazásaként – továbbra is a tagállamok mérlegelési jogkörében marad. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A vidékfejlesztési programok egy évvel történő meghosszabbításának lehetőségéhez annak a lehetőségnek kell társulnia, hogy a második pillérből 2014 és 2020 között igénybe nem vett pénzeszközöket 2020 után is fel lehessen használni. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Az EGSZB külön hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a második pillér gyors felhasználására annak érdekében, hogy a Covid19 okozta válságot követően újrainduljon a tevékenység. Támogatni kellene például a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdését, a válság idején igen népszerű rövid ellátási láncokat, a kollektív termelési és értékesítési tevékenységeket, valamint az agrárturizmust. E tekintetben kiemelt figyelmet kell fordítani a turizmustól nagymértékben függő legkülső, szigeti, hegyvidéki és elszigetelt régiókra. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | Az EGSZB örömmel veszi, hogy a második pillér többéves intézkedéseit (az ökológiai gazdálkodáshoz kapcsolódó intézkedések, agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések) egy évvel meghosszabbítják, de kéri, hogy a kötelezettségvállalási időtartamot vigyék fel öt évre, mint a 2014 és 2020 közötti időszakban. Az ezen időtartam három évre történő korlátozására irányuló javaslat bizonyosan adminisztratív kellemetlenségek forrása lesz, és semmilyen eredményt nem hoz a környezet szempontjából. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Háttér

| 2.1. | A jelenlegi KAP-hoz kötődő költségvetési tervezés 2020. december 31-én zárul le. Ugyan a KAP-rendeletek időbeli hatálya hivatalosan nem korlátozott, kapcsolódó költségvetési előirányzatok nélkül nem lehet őket alkalmazni. Másfelől a KAP-ot az elkövetkező programozási időszakra (2021–2027) meghatározó jogalkotási javaslatok még tárgyalás alatt állnak, és valószínűleg nem fogják őket elfogadni időben ahhoz, hogy az új KAP-ot 2021. január 1-jétől végre lehessen hajtani. A jelenleg az egyes tagállamokban kidolgozás alatt álló KAP-stratégiai tervek végrehajtása ugyanis legkorábban 2022. január 1-jén kezdődik majd meg. E helyzet miatt tehát a 2021. évre szóló átmeneti rendeletre van szükség. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Bizottság javaslata szerint a 2021. január 1-jén kezdődő átmeneti időszaknak egy évig kell tartania. Az EGSZB határozottan azt ajánlja, hogy vezessenek be egy rugalmas mechanizmust ezen időszak további egy évvel történő meghosszabbítására, amelyet automatikusan életbe kell léptetni, kivéve, ha 2020. október 30-ig elfogadják és jóváhagyják a jövőbeli uniós hosszú távú költségvetést (a többéves pénzügyi keretet) és a közös agrárpolitikát. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Európai Bizottság jelenleg is dolgozik ennek szövegén, a következő pontok kivételével:






  — | az alaptámogatási jogosultságok 2020-ban alkalmazandó konvergenciájával kapcsolatos határozat, melynek hatálybalépési időpontját 2020. január 1-jében állapították meg; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

az alaptámogatási jogosultságok 2020-ban alkalmazandó konvergenciájával kapcsolatos határozat, melynek hatálybalépési időpontját 2020. január 1-jében állapították meg;

| — | a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program (POSEI) módosításai, amelyek 2021. január 1-jén lépnek hatályba. |
| --- | --- |

—

a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program (POSEI) módosításai, amelyek 2021. január 1-jén lépnek hatályba.

| 2.4. | E rendelet meghosszabbítja és kis mértékben módosítja a jelenlegi rendeleteket, különösen azért, hogy rendelkezzen az így meghosszabbított intézkedésekhez kapcsolódó költségvetési keretösszegekről. A módosítás a következő rendeleteket érinti:






  — | 1303/2013/EU (1): az európai alapokra vonatkozó általános rendelkezések (1., 2. és 3. cikk), |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

1303/2013/EU (1): az európai alapokra vonatkozó általános rendelkezések (1., 2. és 3. cikk),

| — | 1305/2013/EU (2): vidékfejlesztési támogatás (EMVA) (6. és 8. cikk), |
| --- | --- |

—

1305/2013/EU (2): vidékfejlesztési támogatás (EMVA) (6. és 8. cikk),

| — | 1306/2013/EU (3): a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és monitoringja (6., 7. és 9. cikk), |
| --- | --- |

—

1306/2013/EU (3): a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és monitoringja (6., 7. és 9. cikk),

| — | 1307/2013/EU (4): a közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok (EMGA) (10. cikk), |
| --- | --- |

—

1307/2013/EU (4): a közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok (EMGA) (10. cikk),

| — | 1308/2013/EU (5): a piacok közös szervezése (KPSZ) (6., 7. és 11. cikk), |
| --- | --- |

—

1308/2013/EU (5): a piacok közös szervezése (KPSZ) (6., 7. és 11. cikk),

| — | 228/2013/EU (6) (és 229/2013/EU (7)): a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedések (POSEI) (és a kisebb égei-tengeri szigetekre vonatkozó egyedi intézkedések) (12. és 13. cikk). |
| --- | --- |

—

228/2013/EU (6) (és 229/2013/EU (7)): a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedések (POSEI) (és a kisebb égei-tengeri szigetekre vonatkozó egyedi intézkedések) (12. és 13. cikk).

| 2.5. | A 2021-re így előirányzott költségvetés koherens lesz azzal, amelyet majd a 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretben (MFF) rögzítenek; e keret tekintetében még mindig nem sikerült konszenzust elérni a Tanácson belül, így tehát az Európai Parlament sem szavazott arról (nincs lehetőség módosításra). Az Európai Bizottság javaslatai a következők:






  — | az EMGA (39,884 milliárd EUR) és az EMVA (12,258 milliárd EUR) 2021-es költségvetése: koherens a jövőbeli KAP- és KHP-rendeletekben előterjesztettekkel, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

az EMGA (39,884 milliárd EUR) és az EMVA (12,258 milliárd EUR) 2021-es költségvetése: koherens a jövőbeli KAP- és KHP-rendeletekben előterjesztettekkel,

| — | a 2021-ben hatályban lévő szabályok és követelmények összessége: a támogatásokat még további egy évig a 2014 és 2020 közötti időszakra irányadó feltételekkel és követelményekkel folyósítják a mezőgazdasági termelők részére; |
| --- | --- |

—

a 2021-ben hatályban lévő szabályok és követelmények összessége: a támogatásokat még további egy évig a 2014 és 2020 közötti időszakra irányadó feltételekkel és követelményekkel folyósítják a mezőgazdasági termelők részére;

| — | pénzeszközök átcsoportosítása: a tagállamok 2020 után továbbra is átcsoportosíthatnak pénzeszközöket az EMGA és az EMVA között, általában 15 %-os felső összeghatárig; |
| --- | --- |

—

pénzeszközök átcsoportosítása: a tagállamok 2020 után továbbra is átcsoportosíthatnak pénzeszközöket az EMGA és az EMVA között, általában 15 %-os felső összeghatárig;

| — | az alaptámogatási jogosultságok kiosztása és értéke: lehetőség lesz arra, hogy orvosolják a tagállamok által a támogatási jogosultságok kiosztása terén elkövetett hibákat a támogatási jogosultságok számát és értékét tekintve; |
| --- | --- |

—

az alaptámogatási jogosultságok kiosztása és értéke: lehetőség lesz arra, hogy orvosolják a tagállamok által a támogatási jogosultságok kiosztása terén elkövetett hibákat a támogatási jogosultságok számát és értékét tekintve;

| — | az alaptámogatási jogosultságok értékének konvergenciája: a tagállamoknak lehetőségük lesz az alaptámogatási jogosultságok konvergenciájával összefüggő folyamatot 2019 után, 2020-ban és/vagy 2021-ben is folytatni; |
| --- | --- |

—

az alaptámogatási jogosultságok értékének konvergenciája: a tagállamoknak lehetőségük lesz az alaptámogatási jogosultságok konvergenciájával összefüggő folyamatot 2019 után, 2020-ban és/vagy 2021-ben is folytatni;

| — | válságokra képzett tartalék: ennek finanszírozását az átmeneti időszakban is fenntartják, a 2014–2020-as programozási időszakban meglévő összegekkel azonos éves összegben, azaz (2011-es árakon) 400 millió EUR értékben, |
| --- | --- |

—

válságokra képzett tartalék: ennek finanszírozását az átmeneti időszakban is fenntartják, a 2014–2020-as programozási időszakban meglévő összegekkel azonos éves összegben, azaz (2011-es árakon) 400 millió EUR értékben,

| — | az EMVA-támogatások végrehajtása: lehetőség lesz a vidékfejlesztési programok kivételes, egy évvel történő meghosszabbítására, |
| --- | --- |

—

az EMVA-támogatások végrehajtása: lehetőség lesz a vidékfejlesztési programok kivételes, egy évvel történő meghosszabbítására,

| — | a második pillér többéves intézkedései (az ökológiai gazdálkodáshoz kapcsolódó intézkedések, agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések): lehetőség lesz a 2014–2020-as programozási időszak többéves intézkedéseinek egy évvel történő meghosszabbítására. Az új kötelezettségvállalások esetében a tagállamoknak csökkentett időtartamra (legfeljebb három év) kell javaslatot tenniük; |
| --- | --- |

—

a második pillér többéves intézkedései (az ökológiai gazdálkodáshoz kapcsolódó intézkedések, agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések): lehetőség lesz a 2014–2020-as programozási időszak többéves intézkedéseinek egy évvel történő meghosszabbítására. Az új kötelezettségvállalások esetében a tagállamoknak csökkentett időtartamra (legfeljebb három év) kell javaslatot tenniük;

| — | KPSZ és POSEI: az előirányzatok szükséges kiigazítása, hogy tiszteletben tartsák az EMGA jövőbeni KAP által előírt teljes összegét. |
| --- | --- |

—

KPSZ és POSEI: az előirányzatok szükséges kiigazítása, hogy tiszteletben tartsák az EMGA jövőbeni KAP által előírt teljes összegét.

3.   Szükséges értesítések

| 3.1. | Az átmeneti rendelet hatálybalépését követő legkésőbb tíz napon belül:






  — | A vidékfejlesztési programok 2021. december 31-ig történő meghosszabbításának alkalmazására vonatkozó döntés.






  — | A meghosszabbítandó vidékfejlesztési programok összeírása. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

A vidékfejlesztési programok 2021. december 31-ig történő meghosszabbításának alkalmazására vonatkozó döntés.

—

A meghosszabbítandó vidékfejlesztési programok összeírása.

| — | A 2021-re vonatkozó éves bontáson belül az ennek megfelelő költségvetési összeg (és következésképpen a 2021-es költségvetésnek az a része, amelyet nem csoportosítanak át a 2022 és 2027 közötti időszakra). |
| --- | --- |

—

A 2021-re vonatkozó éves bontáson belül az ennek megfelelő költségvetési összeg (és következésképpen a 2021-es költségvetésnek az a része, amelyet nem csoportosítanak át a 2022 és 2027 közötti időszakra).

| — | Ennek feltétele, hogy bizonyítani kell, hogy fennáll a forráshiány kockázata és nem lesznek képesek új jogi kötelezettségvállalásokat tenni az EMVA-támogatások 2014 és 2020 közötti időszakban történő végrehajtására vonatkozó rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Ennek feltétele, hogy bizonyítani kell, hogy fennáll a forráshiány kockázata és nem lesznek képesek új jogi kötelezettségvállalásokat tenni az EMVA-támogatások 2014 és 2020 közötti időszakban történő végrehajtására vonatkozó rendeletnek megfelelően.

| 3.2. | Az átmeneti rendelet hatálybalépését követő legkésőbb egy hónapon belül:






  — | Döntés arról, hogy 2020-ban is folytatják a belső konvergenciafolyamatot, amelynek értelmében az alaptámogatási jogosultságok értékét tovább közelítik az átlagértékhez. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

Döntés arról, hogy 2020-ban is folytatják a belső konvergenciafolyamatot, amelynek értelmében az alaptámogatási jogosultságok értékét tovább közelítik az átlagértékhez.

| 3.3. | Legkésőbb 2020. augusztus 1-jéig:






  — | Az évi 150 000 EUR-t meghaladó összegű közvetlen kifizetések 2021. naptári évre vonatkozó csökkentésére irányuló döntés, valamint a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegek a 2021. év vonatkozásában.






  — | A pénzösszegek átcsoportosításának végrehajtására vonatkozó döntés, és amennyiben az átcsoportosítás mellett döntenek, a 2021-re meghatározott EMGA-ból átcsoportosított összeg százalékos aránya (legfeljebb 15 %-ig), amely átcsoportosítás célja, hogy kiegészítő finanszírozást biztosítsanak a 2022-re meghatározott EMVA számára. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

—

Az évi 150 000 EUR-t meghaladó összegű közvetlen kifizetések 2021. naptári évre vonatkozó csökkentésére irányuló döntés, valamint a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegek a 2021. év vonatkozásában.

—

A pénzösszegek átcsoportosításának végrehajtására vonatkozó döntés, és amennyiben az átcsoportosítás mellett döntenek, a 2021-re meghatározott EMGA-ból átcsoportosított összeg százalékos aránya (legfeljebb 15 %-ig), amely átcsoportosítás célja, hogy kiegészítő finanszírozást biztosítsanak a 2022-re meghatározott EMVA számára.

| — | Az alapok átcsoportosításának végrehajtására vonatkozó döntés, és amennyiben az átcsoportosítás mellett döntenek, a 2022-re meghatározott EMVA-ból történő átcsoportosítás százalékos aránya (legfeljebb 15 %-ig), amely átcsoportosítás célja, hogy kiegészítő finanszírozást biztosítsanak a 2021-re meghatározott EMGA számára. |
| --- | --- |

—

Az alapok átcsoportosításának végrehajtására vonatkozó döntés, és amennyiben az átcsoportosítás mellett döntenek, a 2022-re meghatározott EMVA-ból történő átcsoportosítás százalékos aránya (legfeljebb 15 %-ig), amely átcsoportosítás célja, hogy kiegészítő finanszírozást biztosítsanak a 2021-re meghatározott EMGA számára.

| — | A 2021. év tekintetében: az átcsoportosítással nyújtható támogatás odaítélésére vonatkozó döntés. |
| --- | --- |

—

A 2021. év tekintetében: az átcsoportosítással nyújtható támogatás odaítélésére vonatkozó döntés.

| — | A 2021. év tekintetében a 2021-re meghatározott EMGA felső összeghatárának százalékos aránya a következő támogatások tekintetében:






  — | átcsoportosítással nyújtható támogatás, |
| --- | --- | --- |

—

A 2021. év tekintetében a 2021-re meghatározott EMGA felső összeghatárának százalékos aránya a következő támogatások tekintetében:

—

átcsoportosítással nyújtható támogatás,

| — | a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások (emlékeztető: a rendeleti maximum 2 %), |
| --- | --- |

—

a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások (emlékeztető: a rendeleti maximum 2 %),

| — | termeléstől függő önkéntes támogatás (emlékeztető: a rendeleti maximum 15 %), |
| --- | --- |

—

termeléstől függő önkéntes támogatás (emlékeztető: a rendeleti maximum 15 %),

| — | a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás az első pillérből, |
| --- | --- |

—

a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás az első pillérből,

| — | megjegyzés: az alaptámogatási rendszer felső összeghatárát úgy számítják ki, hogy az EMGA éves felső összeghatárából levonják a többi támogatás tekintetében meghatározott felső összeghatárokat (mint a 2015 és 2020 közötti időszak tekintetében). |
| --- | --- |

—

megjegyzés: az alaptámogatási rendszer felső összeghatárát úgy számítják ki, hogy az EMGA éves felső összeghatárából levonják a többi támogatás tekintetében meghatározott felső összeghatárokat (mint a 2015 és 2020 közötti időszak tekintetében).

| — | Az alaptámogatási rendszer 2021-ben történő, regionális szintű alkalmazására irányuló döntés (a régiókat objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumok – például agronómiai és társadalmi-gazdasági jellemzőik, regionális mezőgazdasági potenciáljuk vagy intézményi, illetve igazgatási struktúrájuk alapján határozzák meg). |
| --- | --- |

—

Az alaptámogatási rendszer 2021-ben történő, regionális szintű alkalmazására irányuló döntés (a régiókat objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumok – például agronómiai és társadalmi-gazdasági jellemzőik, regionális mezőgazdasági potenciáljuk vagy intézményi, illetve igazgatási struktúrájuk alapján határozzák meg).

| — | Döntés arról, hogy 2021-ben is folytatják a belső konvergenciafolyamatot, amelynek értelmében az alaptámogatási jogosultságok értékét tovább közelítik az átlagértékhez. |
| --- | --- |

—

Döntés arról, hogy 2021-ben is folytatják a belső konvergenciafolyamatot, amelynek értelmében az alaptámogatási jogosultságok értékét tovább közelítik az átlagértékhez.

| 3.4. | Legkésőbb 2020. december 31-ig:






  — | Az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatra irányuló munkaprogramok módosítása. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

Az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatra irányuló munkaprogramok módosítása.

| 3.5. | Az EMGA felső összeghatárának elosztása az első pillérbe tartozó különböző támogatások között: |
| --- | --- |

3.5.

A tagállamoknak a 2021. év tekintetében értesítést kell küldeniük az első pillérhez tartozó egyes támogatásokhoz rendelt költségvetési összegekről, az ökologizálást kivéve, amelyet továbbra is az első pillér 30 %-ában határoznak meg; a tagállamoknak többek között lehetőségük van arra, hogy évente felülvizsgálják az EMGA átcsoportosítással nyújtható támogatáshoz és a termeléstől függő önkéntes támogatáshoz rendelt hányadát.

| 3.6. | A közvetlen kifizetések csökkentése:






  — | Háttér: a jelenleg hatályos 1307/2013/EU rendelet 11. cikke csak a 2015–2020-as évek vonatkozásában ír elő értesítési kötelezettséget a tagállamok számára azon döntésüket illetően, hogy megvalósítják-e az egy mezőgazdasági termelő számára egy adott naptári évre nyújtandó közvetlen kifizetések összegének a 150 000 EUR-t meghaladó része csökkentését. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Háttér: a jelenleg hatályos 1307/2013/EU rendelet 11. cikke csak a 2015–2020-as évek vonatkozásában ír elő értesítési kötelezettséget a tagállamok számára azon döntésüket illetően, hogy megvalósítják-e az egy mezőgazdasági termelő számára egy adott naptári évre nyújtandó közvetlen kifizetések összegének a 150 000 EUR-t meghaladó része csökkentését.

| — | Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: a meglévő rendszer folytonosságának garantálása érdekében a tagállamoknak a 2021. naptári évre vonatkozóan is értesíteniük kell az Európai Bizottságot a 150 000 EUR feletti közvetlen kifizetések csökkentéséről hozott döntéseikről, valamint a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről. A rendelet nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára, mivel lehetővé teszi, hogy az alaptámogatási jogosultságok vagy a tartalék értékét – adott esetben eltérő arányokkal – kiigazítsák. Jelen esetben, ha az EMGA-nak az első pillér különböző támogatásaihoz rendelt felső összeghatárairól szóló tagállami értesítések érintik az alaptámogatási rendszerre irányadó felső összeghatárt, a tagállamoknak a következőket kell tenniük az alaptámogatási rendszer felső összeghatárának módosulása szerint:






  — | lineárisan csökkenteniük vagy növelniük kell minden alaptámogatási jogosultság értékét; és/vagy |
| --- | --- | --- |

—

Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: a meglévő rendszer folytonosságának garantálása érdekében a tagállamoknak a 2021. naptári évre vonatkozóan is értesíteniük kell az Európai Bizottságot a 150 000 EUR feletti közvetlen kifizetések csökkentéséről hozott döntéseikről, valamint a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről. A rendelet nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára, mivel lehetővé teszi, hogy az alaptámogatási jogosultságok vagy a tartalék értékét – adott esetben eltérő arányokkal – kiigazítsák. Jelen esetben, ha az EMGA-nak az első pillér különböző támogatásaihoz rendelt felső összeghatárairól szóló tagállami értesítések érintik az alaptámogatási rendszerre irányadó felső összeghatárt, a tagállamoknak a következőket kell tenniük az alaptámogatási rendszer felső összeghatárának módosulása szerint:

—

lineárisan csökkenteniük vagy növelniük kell minden alaptámogatási jogosultság értékét; és/vagy

| — | csökkenteniük vagy növelniük kell a nemzeti vagy regionális tartalékot. |
| --- | --- |

—

csökkenteniük vagy növelniük kell a nemzeti vagy regionális tartalékot.

| 3.7. | Az alaptámogatási jogosultságok száma és értéke:






  — | Háttér: lehetséges, hogy egyes tagállamok hibát követtek el az alaptámogatási jogosultságok számának vagy értékének megállapításakor, amikor 2015-ben kiosztották e jogosultságokat. E hibák közül jó néhány, még ha csak egyetlen mezőgazdasági termelőt érintően jelentkezett is, valamennyi mezőgazdasági termelő és minden év tekintetében befolyásolja az alaptámogatási jogosultságok értékét. Néhány tagállam 2015 után is követett el hibákat az alaptámogatási jogosultságok tartalékból való kiosztása kapcsán (például az átlagérték kiszámítása során). Az ilyen szabálytalanságok esetén rendszerint pénzügyi korrekció alkalmazandó, amíg az érintett tagállam meg nem teszi a megfelelő korrekciós intézkedéseket. |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

Háttér: lehetséges, hogy egyes tagállamok hibát követtek el az alaptámogatási jogosultságok számának vagy értékének megállapításakor, amikor 2015-ben kiosztották e jogosultságokat. E hibák közül jó néhány, még ha csak egyetlen mezőgazdasági termelőt érintően jelentkezett is, valamennyi mezőgazdasági termelő és minden év tekintetében befolyásolja az alaptámogatási jogosultságok értékét. Néhány tagállam 2015 után is követett el hibákat az alaptámogatási jogosultságok tartalékból való kiosztása kapcsán (például az átlagérték kiszámítása során). Az ilyen szabálytalanságok esetén rendszerint pénzügyi korrekció alkalmazandó, amíg az érintett tagállam meg nem teszi a megfelelő korrekciós intézkedéseket.

| — | Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: figyelembe véve az alaptámogatási jogosultságok első, 2015-ben történő kiosztása óta eltelt időt és a tagállamok által adott esetben a helytálló jogosultságok megállapítása érdekében tett erőfeszítéseket, valamint a jogbiztonsághoz fűződő érdeket, a támogatási jogosultságok számát és értékét 2021. január 1-jétől jogszerűnek és szabályszerűnek kell tekinteni. Ez a szabály nem alkalmazandó a mezőgazdasági termelők számára pontatlan ténybeli adatokat tartalmazó kérelmek alapján megítélt alaptámogatási jogosultságokra, kivéve olyan hibák esetén, amelyek észlelését a mezőgazdasági termelőtől nem lehet észszerűen elvárni. |
| --- | --- |

—

Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: figyelembe véve az alaptámogatási jogosultságok első, 2015-ben történő kiosztása óta eltelt időt és a tagállamok által adott esetben a helytálló jogosultságok megállapítása érdekében tett erőfeszítéseket, valamint a jogbiztonsághoz fűződő érdeket, a támogatási jogosultságok számát és értékét 2021. január 1-jétől jogszerűnek és szabályszerűnek kell tekinteni. Ez a szabály nem alkalmazandó a mezőgazdasági termelők számára pontatlan ténybeli adatokat tartalmazó kérelmek alapján megítélt alaptámogatási jogosultságokra, kivéve olyan hibák esetén, amelyek észlelését a mezőgazdasági termelőtől nem lehet észszerűen elvárni.

| 3.8. | Az alaptámogatási jogosultságok konvergenciája: |
| --- | --- |

3.8.

A közvetlen kifizetések méltányosabb elosztására irányuló konvergenciafolyamat ezen „alagútmodellnek” megfelelő folytatásaként a tagállamok az egységes átalány alkalmazása vagy az alaptámogatási jogosultságok értékének 2019-es szinten tartása helyett 2019 után az alaptámogatási jogosultságok értékét tovább közelíthetik a nemzeti, illetve regionális átlaghoz. Az átmeneti rendelet arra kötelezi a tagállamokat, hogy minden évben küldjenek értesítést a konvergenciát érintő, következő évre vonatozó döntésükről. Ez vonatkozik majd 2020-ra és 2021-re is. A belső konvergenciafolyamat 2020-ban történő folytatása esetén a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő azon alaptámogatási jogosultságokra, amelyek értéke nem éri el a nemzeti vagy a regionális átlagot, értéknövelést alkalmaznak a 2020. év tekintetében. Ezen értéknövelés finanszírozása érdekében csökkentik a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő azon alaptámogatási jogosultságokat, amelyek értéke meghaladja a nemzeti vagy a regionális átlagot. Ugyanezt a mechanizmust 2021 tekintetében is alkalmazni lehet.

| 3.9. | Egységes területalapú támogatási rendszer:






  — | Háttér: egyes tagállamok alaptámogatási jogosultságok kiosztása, azaz korábbi referencia nélkül folyósítanak támogatásokat az egységes területalapú támogatási rendszerben. Ezt a rendszert csak 2020. december 31-ig lehet alkalmazni. Márpedig a jövőbeni KAP-rendelet is megengedi a tagállamok számára, hogy a terület alapján és ne a korábbi referenciák figyelembevételével folyósítsanak alaptámogatást. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Háttér: egyes tagállamok alaptámogatási jogosultságok kiosztása, azaz korábbi referencia nélkül folyósítanak támogatásokat az egységes területalapú támogatási rendszerben. Ezt a rendszert csak 2020. december 31-ig lehet alkalmazni. Márpedig a jövőbeni KAP-rendelet is megengedi a tagállamok számára, hogy a terület alapján és ne a korábbi referenciák figyelembevételével folyósítsanak alaptámogatást.

| — | Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: a rendelet megengedi az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásának 2020. december 31. utánra történő meghosszabbítását a jelenlegi szabályok szerint. |
| --- | --- |

—

Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: a rendelet megengedi az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásának 2020. december 31. utánra történő meghosszabbítását a jelenlegi szabályok szerint.

| 3.10. | Partnerségi megállapodás: a négy európai alap, köztük az EMVA beavatkozásának közös minimumát meghatározó, a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra kidolgozott partnerségi megállapodásokat kell stratégiai keretdokumentumként használni 2021 tekintetében. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A 2014–2020-as regionális vidékfejlesztési programok 2021-re történő meghosszabbítása:






  — | A tagállamok dönthetnek úgy, hogy meghosszabbítják egy vagy több regionális vidékfejlesztési programjukat, amiről az átmeneti rendelet hatálybalépését követő tíz napon belül kell értesíteniük az Európai Bizottságot; az értesítésnek ki kell terjednie a 2021-re vonatkozó éves bontáson belüli megfelelő költségvetési összegekre is. |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy meghosszabbítják egy vagy több regionális vidékfejlesztési programjukat, amiről az átmeneti rendelet hatálybalépését követő tíz napon belül kell értesíteniük az Európai Bizottságot; az értesítésnek ki kell terjednie a 2021-re vonatkozó éves bontáson belüli megfelelő költségvetési összegekre is.

| — | Ez az értesítés független a vidékfejlesztési programok hatályos felülvizsgálati eljárásától. |
| --- | --- |

—

Ez az értesítés független a vidékfejlesztési programok hatályos felülvizsgálati eljárásától.

| — | Ebben az értesítésben bizonyítani kell, hogy fennáll a forráshiány kockázata és a tagállamok nem lesznek képesek új jogi kötelezettségvállalásokat tenni az EMVA 2014 és 2020 közötti időszakban történő végrehajtására vonatkozó rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Ebben az értesítésben bizonyítani kell, hogy fennáll a forráshiány kockázata és a tagállamok nem lesznek képesek új jogi kötelezettségvállalásokat tenni az EMVA 2014 és 2020 közötti időszakban történő végrehajtására vonatkozó rendeletnek megfelelően.

| — | Ezt a meghosszabbítást az EMVA 2021-re rögzített költségvetéséből finanszírozzák. |
| --- | --- |

—

Ezt a meghosszabbítást az EMVA 2021-re rögzített költségvetéséből finanszírozzák.

| — | A meghosszabbított vidékfejlesztési programokban legalább a jelenlegivel megegyező szintű környezetvédelmi és éghajlat-politikai törekvéseket kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

—

A meghosszabbított vidékfejlesztési programokban legalább a jelenlegivel megegyező szintű környezetvédelmi és éghajlat-politikai törekvéseket kell megfogalmazni.

| — | A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy nem hosszabbítják meg regionális vidékfejlesztési programjaikat, ha maradtak forrásaik a korábbi évekből; ebben az esetben az EMVA 2021-re előirányzott pénzösszegeit átcsoportosíthatják a 2022 és 2025 közötti időszak pénzügyi előirányzataihoz. |
| --- | --- |

—

A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy nem hosszabbítják meg regionális vidékfejlesztési programjaikat, ha maradtak forrásaik a korábbi évekből; ebben az esetben az EMVA 2021-re előirányzott pénzösszegeit átcsoportosíthatják a 2022 és 2025 közötti időszak pénzügyi előirányzataihoz.

| 3.12. | A vidékfejlesztési programok meghosszabbításának következményei: e meghosszabbítás egy évvel kitol minden határidőt (éves végrehajtási jelentések és éves felülvizsgálati ülések 2024-ig, utólagos értékelési jelentések: ezeket 2025. december 31-ig kell elkészíteni) és a (2024. december 31-ig felmerült és kifizetett) kiadások elszámolhatóságának időszakát. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | A többéves kötelezettségvállalások meghosszabbításának és szerződésbe foglalásának szabályai:






  — | 1. eset: agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések, ökológiai gazdálkodás – áttérés és fenntartás –, állatjólét.
  A 2021-től szerződésbe foglalt új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamoknak egy és három év közötti kötelezettségvállalási időtartamot kell meghatározniuk vidékfejlesztési programjukban (programjaikban). |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

1. eset: agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések, ökológiai gazdálkodás – áttérés és fenntartás –, állatjólét.

A 2021-től szerződésbe foglalt új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamoknak egy és három év közötti kötelezettségvállalási időtartamot kell meghatározniuk vidékfejlesztési programjukban (programjaikban).

| — | 2. eset: agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések, az ökológiai gazdálkodás fenntartása.
  Ha a tagállam a kezdeti időszak lejártát követően a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbításáról rendelkezik, 2021-től kezdődően e hosszabbítás nem haladhatja meg az egy évet (figyelem: az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatás esetében ez a meghosszabbítási lehetőség csak az ökológiai gazdálkodás fenntartására vonatkozik, az arra való áttérésre nem). |
| --- | --- |

—

2. eset: agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések, az ökológiai gazdálkodás fenntartása.

Ha a tagállam a kezdeti időszak lejártát követően a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbításáról rendelkezik, 2021-től kezdődően e hosszabbítás nem haladhatja meg az egy évet (figyelem: az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatás esetében ez a meghosszabbítási lehetőség csak az ökológiai gazdálkodás fenntartására vonatkozik, az arra való áttérésre nem).

| — | 3. eset: agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések, az ökológiai gazdálkodás fenntartása és állatjólét.
  A kezdeti időszakban tett és 2021-ben lejáró kötelezettségvállalást közvetlenül követő új kötelezettségvállalások időtartama nem haladhatja meg az egy évet. |
| --- | --- |

—

3. eset: agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések, az ökológiai gazdálkodás fenntartása és állatjólét.

A kezdeti időszakban tett és 2021-ben lejáró kötelezettségvállalást közvetlenül követő új kötelezettségvállalások időtartama nem haladhatja meg az egy évet.

| 3.14. | A nemzeti stratégiai tervet fedező kiadások elszámolhatósága és az egyik programozási időszakról a másikra való áttérés: a korábbi programozási időszakokról a jövőbeni időszakokra történő áttérés megkönnyítése érdekében a következő kiadásoknak kell elszámolhatónak lenniük az EMVA-ban a 2022 és 2027 közötti időszak tekintetében, és ezekről rendelkezni kell a nemzeti stratégiai tervben (összeg és az EMVA hozzájárulásának aránya).






  — | (Az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (8) vagy az 1305/2013/EU rendelet keretében) a korábbi programozási időszakokban szerződésbe foglalt, a 2024. január 1-je vagy 2025. január 1-je utáni időszakra vonatkozó kötelezettségvállalásokhoz kötődő kiadások (attól függően, hogy az ötéves kötelezettségvállalásokat a 2019. vagy a 2020. gazdasági évben tették). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

(Az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (8) vagy az 1305/2013/EU rendelet keretében) a korábbi programozási időszakokban szerződésbe foglalt, a 2024. január 1-je vagy 2025. január 1-je utáni időszakra vonatkozó kötelezettségvállalásokhoz kötődő kiadások (attól függően, hogy az ötéves kötelezettségvállalásokat a 2019. vagy a 2020. gazdasági évben tették).

| 3.15. | A gyümölcs- és zöldségágazat támogatási programjai:
  Azoknak a termelői szervezeteknek, amelyek a 2021. december 31-ét követő időszakra vonatkozó operatív programmal rendelkeznek, 2021. szeptember 15-ig kérelmet kell benyújtaniuk a tagállamukhoz, hogy az operatív programjukat annak érdekében módosítsák, hogy az megfeleljen a stratégiai tervekről szóló jövőbeni rendelet követelményeinek; vagy hogy operatív programjukat az említett rendelet értelmében jóváhagyott új operatív programmal váltsák fel. Ha a termelői szervezet nem nyújtja be a módosított vagy a régi helyébe lépett operatív programot, a programja 2021. december 31-én lezárul. A 2018. április 1-től2021. március 31-ig tartó időszakra szóló munkaprogramokat 2021. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A termelői szervezeteknek, a termelői szervezetek társulásainak és a szakmaközi szervezeteknek ennek következtében módosítaniuk kell munkaprogramjaikat; a módosított munkaprogramokról 2020. december 31-ig értesíteniük kell az Európai Bizottságot. |
| --- | --- |

3.15.

Azoknak a termelői szervezeteknek, amelyek a 2021. december 31-ét követő időszakra vonatkozó operatív programmal rendelkeznek, 2021. szeptember 15-ig kérelmet kell benyújtaniuk a tagállamukhoz, hogy az operatív programjukat annak érdekében módosítsák, hogy az megfeleljen a stratégiai tervekről szóló jövőbeni rendelet követelményeinek; vagy hogy operatív programjukat az említett rendelet értelmében jóváhagyott új operatív programmal váltsák fel. Ha a termelői szervezet nem nyújtja be a módosított vagy a régi helyébe lépett operatív programot, a programja 2021. december 31-én lezárul. A 2018. április 1-től2021. március 31-ig tartó időszakra szóló munkaprogramokat 2021. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A termelői szervezeteknek, a termelői szervezetek társulásainak és a szakmaközi szervezeteknek ennek következtében módosítaniuk kell munkaprogramjaikat; a módosított munkaprogramokról 2020. december 31-ig értesíteniük kell az Európai Bizottságot.

| 3.16. | Az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat támogatási programjai:
  A 2018. április 1-től2021. március 31-ig tartó időszakra szóló munkaprogramokat 2021. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A termelői szervezeteknek, a termelői szervezetek társulásainak és a szakmaközi szervezeteknek ennek következtében módosítaniuk kell munkaprogramjaikat; a módosított munkaprogramokról 2020. december 31-ig értesíteniük kell az Európai Bizottságot. |
| --- | --- |

3.16.

A 2018. április 1-től2021. március 31-ig tartó időszakra szóló munkaprogramokat 2021. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A termelői szervezeteknek, a termelői szervezetek társulásainak és a szakmaközi szervezeteknek ennek következtében módosítaniuk kell munkaprogramjaikat; a módosított munkaprogramokról 2020. december 31-ig értesíteniük kell az Európai Bizottságot.

| 3.17. | A méhészeti ágazat nemzeti programjai:
  A nemzeti programoknak 2022. július 31-én le kell zárulniuk. Az 1308/2013/EU rendelet méhészeti programokra vonatkozó cikkei 2021. december 31-ét követően továbbra is alkalmazandók a 2022. augusztus 1-je előtt végrehajtott műveletekkel összefüggő kiadásokra és kifizetésekre. |
| --- | --- |

3.17.

A nemzeti programoknak 2022. július 31-én le kell zárulniuk. Az 1308/2013/EU rendelet méhészeti programokra vonatkozó cikkei 2021. december 31-ét követően továbbra is alkalmazandók a 2022. augusztus 1-je előtt végrehajtott műveletekkel összefüggő kiadásokra és kifizetésekre.

| 3.18. | A szőlő- és borágazat nemzeti programjai:






  — | Háttér: az uniós pénzeszközöket ötéves nemzeti támogatási programokon keresztül ítélik oda a tagállamok számára, a szőlő- és borágazat támogatását célzó egyedi támogatási intézkedések finanszírozása céljából. |
| --- | --- | --- |

3.18.

—

Háttér: az uniós pénzeszközöket ötéves nemzeti támogatási programokon keresztül ítélik oda a tagállamok számára, a szőlő- és borágazat támogatását célzó egyedi támogatási intézkedések finanszírozása céljából.

| — | Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: a nemzeti támogatási programoknak 2023. október 15-én le kell zárulniuk. Az 1308/2013/EU rendeletnek a nemzeti támogatási programok támogatási intézkedéseire vonatkozó cikkei 2021. december 31-ét követően továbbra is alkalmazandók a 2023. október 16. előtt végrehajtott műveletekkel összefüggő kiadásokra és kifizetésekre. |
| --- | --- |

—

Az átmeneti rendeletben megfogalmazott javaslat: a nemzeti támogatási programoknak 2023. október 15-én le kell zárulniuk. Az 1308/2013/EU rendeletnek a nemzeti támogatási programok támogatási intézkedéseire vonatkozó cikkei 2021. december 31-ét követően továbbra is alkalmazandók a 2023. október 16. előtt végrehajtott műveletekkel összefüggő kiadásokra és kifizetésekre.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 7-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

1

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

2

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

3

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

4

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

5

(6)  HL L 78., 2013.3.20., 23. o.

6

(7)  HL L 78., 2013.3.20., 41. o.

7

(8)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.)

8

---

| 14.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 232/36

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról, az 1936/2001/EK, az (EU) 2017/2107 és az (EU) 2019/833 rendelet módosításáról, valamint az (EU) 2016/1627 rendelet hatályon kívül helyezéséről

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

(2020/C 232/05)

| Előadó: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Előadó:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Felkérés: | Tanács, 2019.12.6.
  Európai Parlament, 2019.12.16. |
| --- | --- |
| Eljárási szabályzat: | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.3.6. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.5.7. |
| Plenáris ülés száma: | 551 – táveljárásban tartott plenáris ülés |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 251/0/10 |

Felkérés:

Tanács, 2019.12.6.

Európai Parlament, 2019.12.16.

Eljárási szabályzat:

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.3.6.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.5.7.

Plenáris ülés száma:

551 – táveljárásban tartott plenáris ülés

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

251/0/10

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy többéves gazdálkodási tervet fogadnak el a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatára, mivel az állomány biomasszája mára történelmi csúcsot ért el, és ez a helyzet lehetővé teszi a korábbi helyreállítási tervben meghatározott sürgősségi intézkedések megszüntetését. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy egy, az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2018. évi, 21. rendkívüli ülésén elfogadott 18-02. sz. ajánlásban meghatározott intézkedések végrehajtását biztosító többéves uniós gazdálkodási terv kidolgozásával lehet a legmegfelelőbb módon biztosítani, hogy az állomány a maximális fenntartható hozamot biztosító biomasszaszint felett maradjon, figyelembe véve az e halászatban alkalmazott különböző típusú halászeszközök és halászati technikák sajátosságait. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a jogalkotók aktualizálják a rendeletjavaslatot annak érdekében, hogy abba belefoglalhassák az ICCAT által 2019-ben elfogadott és a 19-04. számú ajánlásában szereplő módosításokat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB szerint módosítani kell a javaslat 29. cikkének (3) bekezdését, hogy az összhangba kerüljön a 19-04. sz. ajánlással, ahogy az ennek a véleménynek a 4. pontjában is szerepel. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 2.1. | E rendeletjavaslat célja az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhalra vonatkozó, az ICCAT által jóváhagyott többéves gazdálkodási terv uniós szintű végrehajtása azzal a céllal, hogy a biomassza szintje magasabb legyen, mint a maximális fenntartható hozamot előállítani képes biomassza szintje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A kékúszójú tonhalra vonatkozóan halászati lehetőségekkel rendelkező tagállamoknak éves halászati terveket kell majd készíteniük, amelyek tartalmazzák az egyes halászeszköz-kategóriáknak kiosztott kvótákat, a kiosztásukra vonatkozóan elfogadott kritériumokat, az egyéni kvóták tiszteletben tartását biztosító intézkedéseket, a halászati idényeket, a kijelölt kikötőket, a járulékos fogásokra vonatkozó szabályokat és az engedéllyel rendelkező hajók listáját. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A kékúszójú tonhalra vonatkozóan halászati lehetőségekkel rendelkező tagállamoknak éves halászati kapacitásgazdálkodási terveket is ki kell majd dolgozniuk annak érdekében, hogy a halászhajók számát hozzáigazítsák a kiosztott halászati lehetőségekhez. Emellett éves vizsgálati terveket is kidolgoznak az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében, valamint éves gazdálkodási terveket a tenyésztésre rendelkezésre álló kékúszójú tonhal becsült mennyiségének biztosításához. Ezeket a terveket minden év január 31-ig meg kell küldeni az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az e rendeletben előírt technikai intézkedések magukban foglalják bizonyos flották – például az erszényes kerítőhálós hajók és a nagy méretű nyílt vízi horogsoros hajók – halászati idényének korlátozását, egy engedélyezett minimális referenciaméret meghatározását (általánosságban 30 kg-s tömeg vagy 115 cm-t meghaladó hosszúság), valamint egy engedélyezett járulékos fogási szint megállapítását, amely nem haladhatja meg az egyes halászati utak végén a fedélzeten lévő teljes fogás 20 %-át. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A tagállamok által végrehajtandó ellenőrzési intézkedések között szerepel az a kötelezettség, hogy az engedélyezési időszak kezdete előtt egy hónappal be kell nyújtani a kékúszójú tonhal halászatára és kereskedelmi hasznosítására engedéllyel rendelkező hajók, valamint a csapdák jegyzékét. Ezenkívül részletes tájékoztatást kell nyújtani az Európai Bizottságnak az engedéllyel rendelkező hajók által az előző halászati idényben végzett halászati tevékenységekről, beleértve az egyes hajók által ejtett fogásokat, valamint az elvégzett közös halászati műveletekre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A 12 méter hosszúságot el nem érő uniós halászhajók parancsnokainak legalább négy órával az engedélyezett kikötőbe való érkezés várható időpontja előtt be kell jelenteniük az érintett tagállam illetékes hatóságának a kifogott kékúszójú tonhal mennyiségét, azt, hogy mely földrajzi területen történt a fogás, illetve a halászhajó azonosító számát és nevét (a 12 méteres vagy annál hosszabb hajókra már eddig is vonatkozott az ellenőrző rendszer (1)). Emellett megtiltják a fedélzetükön kékúszójú tonhalat szállító uniós halászhajók, vagy uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók számára a tengeren végzett átrakodást. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A tagállamok felelősek egy olyan nemzeti megfigyelői program végrehajtásáért, amely a különböző flottaszegmenseknek megfelelően biztosít egy meghatározott százalékos minimális lefedettséget, illetve azt, hogy a kerítőhálós hajókon jelen legyen egy regionális ICCAT-megfigyelő. Minden áthelyezési műveletről előzetesen értesíteni kell az érintett tagállamot, hogy a műveletet jóváhagyják vagy adott esetben elutasítsák, az áthelyezett halak számának ellenőrzéséhez pedig videokamerákat kell használni. A ketrecbehelyezési műveleteket is előzetesen közölni kell, és azokat is videokamera-rendszerekkel kell megfigyelni. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A tagállamok által végzett nyomon követés és felügyelet a 12 méteres és annál hosszabb hajók esetén műholdas hajómegfigyelési rendszeren keresztül történik, és az ICCAT közös nemzetközi vizsgálati rendszerének keretében ellenőrzéseket is végeznek. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Hitelesített és e rendeletben meghatározott dokumentáció nélkül tilos a kékúszójú tonhal forgalomba hozatala, kirakodása, behozatala, kivitele, ketrecbe helyezése, újrakivitele vagy átrakodása. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB általában véve egyetért a rendeletjavaslattal, mivel egy ICCAT-ajánlás átültetéséről van szó. Üdvözli továbbá a helyreállítási terv eredményeit, a tervnek köszönhetően ugyanis a kékúszójú tonhal biomasszájának mennyisége a legmagasabb értéket érte el azóta, hogy léteznek erre vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | 2019-ben az ICCAT elfogadta a 19-04. sz. ajánlást, amely módosítja a jelen vélemény tárgyát képező 18-02. sz. ajánlást. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy a jogalkotók igazítsák hozzá a rendeletjavaslatot ehhez az ajánláshoz. |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Részletes megjegyzések |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | A 29. cikk (3) bekezdése kimondja, hogy az uniós erszényes kerítőhálós hajók nem folytathatnak közös halászati műveleteket az ICCAT-egyezmény más szerződő feleinek erszényes kerítőhálós hajóival, bár a 19-04. sz. ajánlás 62. pontja úgy rendelkezik, hogy azok a szerződő felek (2) azonban, amelyek ötnél kevesebb engedélyezett erszényes kerítőhálós hajóval rendelkeznek, engedélyezhetik a közös halászati műveleteket bármely más szerződő féllel.
  A közös halászati műveletet végrehajtó valamennyi szerződő fél felelős és elszámoltatható a közös halászati művelet keretében ejtett fogásokért. |
| --- | --- |

4.1.

A közös halászati műveletet végrehajtó valamennyi szerződő fél felelős és elszámoltatható a közös halászati művelet keretében ejtett fogásokért.

| 4.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a rendeletjavaslatnak figyelembe kellene vennie az előző bekezdésben foglalt kivételt, azaz lehetővé kellene tennie a más szerződő felek flottáival való közös halászatot. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy előzetesen, kétoldalú alapon meg kell állapodni egy jegyzőkönyvről a hajók és különösen az egyes szerződő felek hatóságai által végrehajtandó, a meglévő előírások által előírt fogási nyilatkozatok kezelésére vonatkozó műveletekről. |
| --- | --- |

4.2.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 7-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

1

(2)  Az ICCAT-egyezmény szerződő felei.

2

---