# Úradný vestník C 223/2020

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 223 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 637. júla 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 223

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 637. júla 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2020/C 223/01 | Aktualizácia prílohy II a tabuliek 1 a 2 prílohy IIIb, pokiaľ ide o uplatniteľné eurové hodnoty v súlade s článkom 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/76/EÚ | 1 |
| 2020/C 223/02 | Oznámenie Komisie Usmernenia o praktickom uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci vymedzenia pojmu služba platformy na zdieľanie videí podľa smernice o audiovizuálnych mediálnych službách | 3 |
| 2020/C 223/03 | Oznámenie Komisie Usmernenia podľa článku 13 ods. 7 smernice o audiovizuálnych mediálnych službách týkajúce sa výpočtu podielu európskych diel v katalógoch služieb na požiadanie a vymedzenia nízkej sledovanosti a nízkeho obratu | 10 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2020/C 223/01

Aktualizácia prílohy II a tabuliek 1 a 2 prílohy IIIb, pokiaľ ide o uplatniteľné eurové hodnoty v súlade s článkom 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/76/EÚ

1

2020/C 223/02

Oznámenie Komisie Usmernenia o praktickom uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci vymedzenia pojmu služba platformy na zdieľanie videí podľa smernice o audiovizuálnych mediálnych službách

3

2020/C 223/03

Oznámenie Komisie Usmernenia podľa článku 13 ods. 7 smernice o audiovizuálnych mediálnych službách týkajúce sa výpočtu podielu európskych diel v katalógoch služieb na požiadanie a vymedzenia nízkej sledovanosti a nízkeho obratu

10

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2020/C 223/04 | Výmenný kurz eura — 6. júla 2020 | 17 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2020/C 223/04

Výmenný kurz eura — 6. júla 2020

17

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2020/C 223/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 18 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2020/C 223/06 | Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 20 |
| 2020/C 223/07 | Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 31 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2020/C 223/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

18

INÉ AKTY

Európska komisia

2020/C 223/06

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

20

2020/C 223/07

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 7.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/1

---

Aktualizácia prílohy II a tabuliek 1 a 2 prílohy IIIb, pokiaľ ide o uplatniteľné eurové hodnoty v súlade s článkom 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/76/EÚ

(2020/C 223/01)

Príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zo 17. júna 1999 o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami (1) sa aktualizuje takto:

„PRÍLOHA II

MAXIMÁLNE SUMY UŽÍVATEĽSKÝCH POPLATKOV V EURÁCH VRÁTANE ADMINISTRATÍVNYCH NÁKLADOV PODĽA ČLÁNKU 7 ODS. 7

Ročný poplatok

| | Najviac tri nápravy | Najmenej štyri nápravy |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 475 | 2 472 |
| EURO I | 1 282 | 2 140 |
| EURO II | 1 116 | 1 861 |
| EURO III | 970 | 1 617 |
| EURO IV a menej znečisťujúce životné prostredie | 882 | 1 471 |

Najviac tri nápravy

Najmenej štyri nápravy

EURO 0

1 475

2 472

EURO I

1 282

2 140

EURO II

1 116

1 861

EURO III

970

1 617

EURO IV a menej znečisťujúce životné prostredie

882

1 471

Mesačný a týždenný poplatok

Maximálne sadzby mesačných a týždenných poplatkov sú úmerné dobe používania infraštruktúry.

Denný poplatok

Denný poplatok je rovnaký pre všetky kategórie vozidiel a predstavuje 13 EUR.

Príloha IIIb k smernici 1999/62/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/76/EÚ z 27. septembra 2011 (2) sa aktualizuje takto:

2

„PRÍLOHA IIIb

MAXIMÁLNY VÁŽENÝ PRIEMERNÝ POPLATOK ZA EXTERNÉ NÁKLADY

V tejto prílohe sa stanovujú parametre, ktoré sa použijú na výpočet maximálneho váženého priemerného poplatku za externé náklady.

1.   Maximálne náklady v dôsledku znečistenia ovzdušia spôsobeného premávkou

Tabuľka 1

Maximálne účtovateľné náklady v dôsledku znečistenia ovzdušia

| Sumy v centoch/vozokilometer | Predmestské cesty


  (vrátane diaľnic) | Medzimestské cesty


  (vrátane diaľnic) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,3 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,0 | 7,8 |
| EURO III | 7,8 | 6,7 |
| EURO IV | 4,5 | 3,4 |
| EURO V
  po 31. decembri 2013 | 0 | 0 |
| 3,4 | 2,3 |
| EURO VI
  po 31. decembri 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Menej znečisťujúci ako EURO VI | 0 | 0 |

Sumy v centoch/vozokilometer

Predmestské cesty

(vrátane diaľnic)

Medzimestské cesty

(vrátane diaľnic)

EURO 0

17,8

13,3

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,0

7,8

EURO III

7,8

6,7

EURO IV

4,5

3,4

EURO V

po 31. decembri 2013

0

0

3,4

2,3

EURO VI

po 31. decembri 2017

0

0

2,3

1,2

Menej znečisťujúci ako EURO VI

0

0

Hodnoty v tabuľke 1 možno v horských oblastiach vynásobiť koeficientom v hodnote najviac 2 a v rozsahu odôvodnenom sklonom ciest, nadmorskou výškou a/alebo teplotnými inverziami.

2.   Maximálne náklady v dôsledku hluku spôsobeného premávkou:

Tabuľka 2

Maximálne účtovateľné náklady v dôsledku hluku

| Sumy v centoch/vozokilometer | Deň | Noc |
| --- | --- | --- |
| Predmestské cesty
  (vrátane diaľnic) | 1,22 | 2,22 |
| Medzimestské cesty
  (vrátane diaľnic) | 0,23 | 0,34 |

Sumy v centoch/vozokilometer

Deň

Noc

Predmestské cesty

(vrátane diaľnic)

1,22

2,22

Medzimestské cesty

(vrátane diaľnic)

0,23

0,34

Hodnoty v tabuľke 2 možno v horských oblastiach vynásobiť koeficientom v hodnote najviac 2 a v rozsahu odôvodnenom sklonom ciest, teplotnými inverziami a/alebo tzv. efektom amfiteátra v údoliach.

---

(1)  Ú. v. ES L 187, 20.7.1999, s. 42.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 269, 14.10.2011, s. 1.

2

---

| 7.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/3

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia o praktickom uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci vymedzenia pojmu „služba platformy na zdieľanie videí“ podľa smernice o audiovizuálnych mediálnych službách

(2020/C 223/02)

I.   ÚVOD

Smernica o audiovizuálnych mediálnych službách (ďalej len „smernica o AVMS“) (1) sa zameriava na posilnenie ochrany používateľov, najmä maloletých, pred určitými formami nezákonného a škodlivého audiovizuálneho obsahu online. Z tohto dôvodu bol rozsah pôsobnosti smernice o AVMS rozšírený s cieľom zaviesť určité povinnosti pre poskytovateľov platformy na zdieľanie videí.

Podľa článku 28b ods. 1 smernice o AVMS musia členské štáty zabezpečiť, aby poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, prijali vhodné opatrenia s cieľom chrániť maloletých pred škodlivým obsahom a všetkých používateľov pred obsahom podnecujúcim k násiliu alebo nenávisti a pred obsahom, ktorého šírenie predstavuje činnosť, ktorá je podľa práva Únie trestným činom (konkrétne verejné podnecovanie k páchaniu trestného činu terorizmu (2), trestných činov súvisiacich s detskou pornografiou (3) a trestných činov súvisiacich s rasizmom a xenofóbiou (4)). Podľa článku 28b ods. 2 sa na poskytovateľov platformy na zdieľanie videí vzťahujú zároveň niektoré povinnosti súvisiace s audiovizuálnymi komerčnými oznamami.

V odôvodnení 4 smernice (EÚ) 2018/1808 sa uznáva, že „[][s]lužbami platformy na zdieľanie videí sa poskytuje audiovizuálny obsah, ku ktorému má v čoraz väčšej miere prístup široká verejnosť, najmä mladí ľudia. To isté platí aj pre služby sociálnych médií, ktoré sa stali dôležitým prostriedkom na zdieľanie informácií a na zábavu a vzdelávanie, a to aj prostredníctvom poskytovania prístupu k programom a videám vytvoreným používateľmi. Tieto služby sociálnych médií je potrebné zahrnúť do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/13/EÚ, pretože sa snažia získať tých istých divákov a tie isté príjmy ako audiovizuálne mediálne služby. Okrem toho majú značný vplyv tým, že používateľom uľahčujú možnosť formovať a ovplyvňovať názory iných používateľov. S cieľom chrániť maloletých pred škodlivým obsahom a všetkých občanov pred obsahom, ktorým sa podnecuje k nenávisti, násiliu a terorizmu, by sa preto na uvedené služby mala vzťahovať smernica 2010/13/EÚ v rozsahu, v akom spĺňajú vymedzenie služby platformy na zdieľanie videí“.

Je preto jasné, že niektoré služby sociálnych médií patria do rozsahu pôsobnosti nových pravidiel týkajúcich sa platforiem na zdieľanie videí po splnení určitých kritérií.

Podľa článku 1 ods. 1 písm. a. a.) smernice o AVMS „služba platformy na zdieľanie videí“ je „služba, ako ju vymedzujú články 56 a 57 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pričom základný účel služby alebo jej oddeliteľnej časti alebo zásadná funkcia tejto služby je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti, za ktoré poskytovateľ platformy na zdieľanie videí nenesie redakčnú zodpovednosť, s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať prostredníctvom elektronických komunikačných sietí v zmysle článku 2 písm. a) smernice 2002/21/ES, a ktorých organizáciu určuje poskytovateľ platformy na zdieľanie videí, a to aj automatickými prostriedkami alebo algoritmami, najmä prostredníctvom zobrazovania, označovania a radenia“.

V odôvodnení 5 smernice (EÚ) 2018/1808 sa ďalej objasňuje, že „[h]oci cieľom smernice 2010/13/EÚ nie je upravovať služby sociálnych médií ako také, smernica by sa mala na služby sociálnych médií vzťahovať v prípade, že poskytovanie programov a videí vytvorených používateľmi predstavuje zásadnú funkciu tejto služby. Poskytovanie programov a videí vytvorených používateľmi by sa mohlo považovať za zásadnú funkciu služby sociálnych médií, ak audiovizuálny obsah nie je len doplnkom činností danej služby sociálnych médií alebo ak nepredstavuje len ich menšiu časť. Komisia by mala na zabezpečenie jednoznačnosti, účinnosti a konzistentnosť vykonávania v prípade potreby, a po konzultácii s kontaktným výborom, vydať usmernenia o praktickom uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci vymedzenia pojmu „služba platformy na zdieľanie videí“. Uvedené usmernenia by sa mali vypracovať s náležitým ohľadom na ciele všeobecného verejného záujmu, ktoré sa majú dosiahnuť opatreniami prijatými poskytovateľmi platformy na zdieľanie videí, a na právo na slobodu prejavu“ (5).

V súlade s odôvodnením 5 tieto usmernenia náležite zohľadňujú potrebu zaručiť slobodu prejavu a dosiahnutie cieľov všeobecného záujmu (6).

Počas vypracúvania týchto usmernení Komisia náležite konzultovala s kontaktným výborom v súlade s požiadavkami podľa odôvodnenia 5.

II.   KATEGÓRIE PLATFORIEM NA ZDIEĽANIE VIDEÍ PODĽA SMERNICE O AVMS

Vychádzajúc z definície podľa článku 1 ods. 1 písm. a. a.) smernice o AVMS možno služby platforiem na zdieľanie videí identifikovať podľa týchto troch kritérií:

| 1. | služby, ktorých základným účelom je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti; |
| --- | --- |

1.

služby, ktorých základným účelom je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti;

| 2. | služby širšieho charakteru okrem iného ponúkajúce oddeliteľnú časť služby, ktorej základným účelom je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti; |
| --- | --- |

2.

služby širšieho charakteru okrem iného ponúkajúce oddeliteľnú časť služby, ktorej základným účelom je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti;

| 3. | služby, ktorých zásadná funkcia je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti. |
| --- | --- |

3.

služby, ktorých zásadná funkcia je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti.

Treba poznamenať, že uvedené kritériá sa nemusia navzájom vylučovať. Najmä služby s oddeliteľnou časťou, ktorá by mohla predstavovať platformu na zdieľanie videí podľa kritéria základného účelu (kategória 2), sa môžu zároveň celkovo považovať za platformu na zdieľanie videí na základe kritéria zásadnej funkcie (kategória 3).

Vzhľadom na uvedené je cieľom tohto dokumentu poskytnúť usmernenia o praktickom uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci vymedzenia pojmu „služba platformy na zdieľanie videí“ podľa smernice o AVMS. Tieto usmernenia nie sú záväzné. V rozsahu, v akom sa nimi môže vykladať smernica o AVMS, nemá pozícia Komisie vplyv na prípadný výklad tejto smernice Súdnym dvorom Európskej únie.

III.   RELEVANTNOSŤ AUDIOVIZUÁLNEHO OBSAHU PRE ČINNOSTI SLUŽBY

V odôvodnení 5 smernice (EÚ) 2018/1808 sa objasňuje, že aby sa poskytovanie audiovizuálneho obsahu mohlo považovať za zásadnú funkciu služby, takýto obsah nesmie byť „len doplnkom alebo predstavovať menšiu časť“ činností danej služby. Audiovizuálny obsah by sa mal považovať za doplnok činností služby, ak je výlučne doplnkom hlavnej činnosti alebo funkcie poskytovanej danou platformou. Toto by mohlo platiť napríklad v prípade videí nahratých výlučne s cieľom podporiť hospodárske transakcie, napríklad videí prezentujúcich určitý tovar alebo služby, ktorých cieľom je prípadný alebo skutočný predaj (toto môže zahŕňať napríklad platformy elektronického obchodu vrátane videí používateľov, v ktorých daný výrobok používajú).

Audiovizuálny obsah sa môže považovať za „menšiu časť“ činnosti služby kedykoľvek, keď sa na základe kvantitatívnych a/alebo kvalitatívnych posúdení ukáže, že zohráva zanedbateľnú úlohu v rámci celkovej hospodárskej činnosti služby. Skutočnosť, že na platforme je uložený veľký počet videí, môže napríklad z kvantitatívneho hľadiska naznačovať, že audiovizuálny obsah nepredstavuje menšiu časť služby. Videá však môžu, odhliadnuc od kvantitatívneho posúdenia, predstavovať väčšiu časť služby platformy, ak sa významne podieľajú na atraktívnosti, funkčnosti samotnej služby alebo jej úspešnosti na trhu. Toto sa dá vyvodiť z viacerých prvkov, akým je napríklad skutočnosť, že používatelia pozerajú významné množstvo videí alebo programov alebo že platforma investuje do audiovizuálneho obsahu alebo naň kladie dôraz.

Komisia sa domnieva, že na to, aby členské štáty, ako aj ich národné regulačné orgány mohli posúdiť, či je funkcia audiovizuálneho obsahu zásadná, mali by v prvom rade zvážiť povahu a osobitnú úlohu, ktorú zohrávajú videá vytvorené používateľmi a programy služby, ktorú platforma ponúka. Vnútroštátne orgány by mali najmä vypracovať celkovú analýzu služby pri zohľadnení kvalitatívnych a/alebo kvantitatívnych indikátorov s cieľom zistiť, či je poskytovaný audiovizuálny obsah len doplnkom alebo menšou časťou činností danej služby (7).

Pri posudzovaní určitej služby by sa mala osobitná pozornosť venovať tomu, či audiovizuálny obsah výrazne prispieva k dosiahnutiu obchodného úspechu alebo k postaveniu služby na trhu. Požiadavka zásadnej funkcie by sa však v žiadnom prípade nemala vykladať ako požiadavka, aby audiovizuálny obsah dostupný na platforme mal taký rozhodujúci obchodný význam, že by v prípade jeho absencie služba nedokázala fungovať alebo by ju nebolo možné ďalej poskytovať na trhu. Taký úzky výklad by nezaručil primeranú úroveň ochrany používateľov a maloletých pri sledovaní audiovizuálneho obsahu na mnohých populárnych platformách, ako sú napríklad niektoré služby sociálnych médií, a bol by teda v rozpore s cieľom stanoveným v smernici o AVMS (8).

Služby, ktoré nevyužívajú audiovizuálny obsah ako menšiu časť alebo iba doplnok svojej hospodárskej činnosti, majú tendenciu viac vystavovať svojich používateľov takémuto obsahu. Komisia preto zastáva názor, že pri uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie by členské štáty, ako aj ich národné regulačné orgány mali venovať osobitnú pozornosť pohľadu používateľov, a najmä miere ich vystavenia audiovizuálnemu obsahu, keď využívajú príslušnú službu.

Komisia v súlade s uvedeným prístupom identifikovala niektoré relevantné indikátory, ktoré by vnútroštátne orgány mali zohľadniť pri uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci definície poskytovateľa služby platformy na zdieľanie videí. Tieto indikátory môžu byť na účely prezentácie rozdelené do štyroch kategórií: 1) vzťah medzi audiovizuálnym obsahom a hlavnou hospodárskou činnosťou alebo činnosťami služby; 2) kvantitatívna a kvalitatívna relevantnosť audiovizuálneho obsahu dostupného v rámci služby; 3) speňažovanie alebo tvorba príjmu z audiovizuálneho obsahu a 4) dostupnosť nástrojov určených na posilnenie zviditeľnenia alebo príťažlivosti audiovizuálneho obsahu.

Tieto indikátory by sa nemali uplatňovať kumulatívne. Absencia jedného alebo viacerých z nich by nemala automaticky viesť k záveru, že služba nie je platformou na zdieľanie videí. Služba by sa namiesto toho mala považovať za spĺňajúcu test zásadnej funkcie, ak na základe celkového hodnotenia dostatočný počet analyzovaných indikátorov podporuje záver, že audiovizuálny obsah poskytovaný danou službou nie je iba doplnok alebo menšia časť činností služby.

1.   Vzťah medzi audiovizuálnym obsahom a hlavnou hospodárskou činnosťou alebo činnosťami služby

Vo všeobecnosti platí, že ak audiovizuálny obsah má ako taký na platforme svoju hodnotu, používatelia môžu sledovať videá a programy ako samostatné súčasti služby platformy, t. j. nezávisle od inej hlavnej hospodárskej činnosti. V takýchto prípadoch je pravdepodobné, že takýto audiovizuálny obsah nie je iba doplnkom alebo menšou časťou činností služby a že používatelia budú takémuto obsahu vystavení vo výraznej miere.

Z tohto hľadiska by členské štáty, ako aj ich národné regulačné orgány mali zohľadniť najmä tieto indikátory:

| — | Celková architektúra a externé rozvrhnutie platformy. Hoci sa platforma zameriava prevažne na zdieľanie obsahu s cieľom skôr informovať, vzdelávať a zabávať používateľov než napríklad uľahčovať hospodárske transakcie, audiovizuálny prvok sa pravdepodobne nebude považovať iba za doplnok alebo menšiu časť jej činností. V tomto kontexte by relevantné prvky mohla predstavovať celková štruktúra a externé rozvrhnutie služby, a to napríklad nezávisle od toho, či jej hlavné stránky (vrátane rozhrania zdieľania) alebo časová os platformy obsahujú funkcie prednostného zdieľania videí (na rozdiel od funkcií riadených iba elektronickým obchodom), ako je napríklad prezentácia alebo ponúkanie nových alebo populárnych videí alebo živého vysielania, zostavovanie kategórií videí, tlačidlo „natočiť video“ alebo priame prepojenie s funkciou galérie telefónu alebo počítača a ich uloženým obsahom. V prípade dostupnosti takýchto prvkov je pravdepodobné, že audiovizuálny obsah by nepredstavoval iba menšiu časť alebo doplnok služby. |
| --- | --- |

—

Celková architektúra a externé rozvrhnutie platformy. Hoci sa platforma zameriava prevažne na zdieľanie obsahu s cieľom skôr informovať, vzdelávať a zabávať používateľov než napríklad uľahčovať hospodárske transakcie, audiovizuálny prvok sa pravdepodobne nebude považovať iba za doplnok alebo menšiu časť jej činností. V tomto kontexte by relevantné prvky mohla predstavovať celková štruktúra a externé rozvrhnutie služby, a to napríklad nezávisle od toho, či jej hlavné stránky (vrátane rozhrania zdieľania) alebo časová os platformy obsahujú funkcie prednostného zdieľania videí (na rozdiel od funkcií riadených iba elektronickým obchodom), ako je napríklad prezentácia alebo ponúkanie nových alebo populárnych videí alebo živého vysielania, zostavovanie kategórií videí, tlačidlo „natočiť video“ alebo priame prepojenie s funkciou galérie telefónu alebo počítača a ich uloženým obsahom. V prípade dostupnosti takýchto prvkov je pravdepodobné, že audiovizuálny obsah by nepredstavoval iba menšiu časť alebo doplnok služby.

| — | Samostatný charakter audiovizuálneho obsahu. Hoci sa videá nahrávajú alebo zdieľajú na platforme ako „samostatné“ prvky, a nie na uľahčenie hospodárskych transakcií a používatelia ich sledujú kvôli ich vlastnej informačnej, zábavnej alebo vzdelávacej hodnote, s väčšou pravdepodobnosťou majú osobitný význam pre činnosti danej platformy. Naopak, skutočnosť, že platforma je v podstate navrhnutá ako nástroj na preniknutie na trh alebo na uľahčenie predaja tovaru alebo služieb (iných ako poskytovanie audiovizuálneho obsahu), naznačuje, že audiovizuálna funkcia je doplnkom alebo menšou časťou hlavnej hospodárskej činnosti. Ak napríklad platforma elektronického obchodu umožňuje predajcom používať videá výlučne na ilustráciu určitých výrobkov, mohlo by to znamenať, že platforma by sa nemala považovať za platformu na zdieľanie videí. Vnútroštátne orgány v tomto kontexte môžu skontrolovať, či používatelia nahrávajú, zdieľajú alebo sťahujú videá ako samostatné prvky, a nie na podporu predaja tovaru alebo služieb. V takýchto prípadoch budú používatelia s väčšou pravdepodobnosťou výrazne vystavení videám a audiovizuálny prvok by sa tak mohol považovať za viac ako iba doplnok alebo menšiu časť činností platformy. |
| --- | --- |

—

Samostatný charakter audiovizuálneho obsahu. Hoci sa videá nahrávajú alebo zdieľajú na platforme ako „samostatné“ prvky, a nie na uľahčenie hospodárskych transakcií a používatelia ich sledujú kvôli ich vlastnej informačnej, zábavnej alebo vzdelávacej hodnote, s väčšou pravdepodobnosťou majú osobitný význam pre činnosti danej platformy. Naopak, skutočnosť, že platforma je v podstate navrhnutá ako nástroj na preniknutie na trh alebo na uľahčenie predaja tovaru alebo služieb (iných ako poskytovanie audiovizuálneho obsahu), naznačuje, že audiovizuálna funkcia je doplnkom alebo menšou časťou hlavnej hospodárskej činnosti. Ak napríklad platforma elektronického obchodu umožňuje predajcom používať videá výlučne na ilustráciu určitých výrobkov, mohlo by to znamenať, že platforma by sa nemala považovať za platformu na zdieľanie videí. Vnútroštátne orgány v tomto kontexte môžu skontrolovať, či používatelia nahrávajú, zdieľajú alebo sťahujú videá ako samostatné prvky, a nie na podporu predaja tovaru alebo služieb. V takýchto prípadoch budú používatelia s väčšou pravdepodobnosťou výrazne vystavení videám a audiovizuálny prvok by sa tak mohol považovať za viac ako iba doplnok alebo menšiu časť činností platformy.

| — | Osobitné funkcie služby upravené alebo špecifické pre audiovizuálny obsah. Skutočnosť, že platforma zahŕňa špecifické prvky upravené alebo špecifické pre audiovizuálny obsah, poukazuje na osobitný význam audiovizuálneho obsahu v celkovej hospodárskej činnosti služby. Prvky, ako napríklad existencia funkcie automatického prehrávania, najmä ak by bola predvolene aktivovaná, alebo funkcia živého vysielania, by boli osobitne relevantné. Podobne by sa mohla zohľadniť aj skutočnosť, že platforma umožňuje vyhľadávanie iba videoobsahu alebo filtrovanie výsledkov určitého vyhľadávania zobrazením iba videí. Existencia takýchto funkcií naznačuje, že audiovizuálny obsah nie je iba doplnkom alebo menšou časťou činností služby a používatelia sú zvyčajne viac vystavení takémuto obsahu. |
| --- | --- |

—

Osobitné funkcie služby upravené alebo špecifické pre audiovizuálny obsah. Skutočnosť, že platforma zahŕňa špecifické prvky upravené alebo špecifické pre audiovizuálny obsah, poukazuje na osobitný význam audiovizuálneho obsahu v celkovej hospodárskej činnosti služby. Prvky, ako napríklad existencia funkcie automatického prehrávania, najmä ak by bola predvolene aktivovaná, alebo funkcia živého vysielania, by boli osobitne relevantné. Podobne by sa mohla zohľadniť aj skutočnosť, že platforma umožňuje vyhľadávanie iba videoobsahu alebo filtrovanie výsledkov určitého vyhľadávania zobrazením iba videí. Existencia takýchto funkcií naznačuje, že audiovizuálny obsah nie je iba doplnkom alebo menšou časťou činností služby a používatelia sú zvyčajne viac vystavení takémuto obsahu.

| — | Spôsob, akým sa služba presadzuje na trhu, a jej cieľový trhový segment. Relevantné indikátory toho, že nejde iba o doplnok alebo menšiu časť činností, by sa v tejto súvislosti mohli vyvodiť zo spôsobu, akým sa služba samotná identifikuje vo svojej komunikácii s verejnosťou, a spôsobu, akým propaguje alebo reklamuje svoje služby používateľom v segmente trhu, na ktorý sa zameriava. Skutočnosť, že sa služba sama propaguje alebo sa v komunikácii s verejnosťou sama označuje ako platforma na zdieľanie videí alebo poukazuje na svoj audiovizuálny prvok alebo ponuku, by sa v tomto ohľade mala brať do úvahy. |
| --- | --- |

—

Spôsob, akým sa služba presadzuje na trhu, a jej cieľový trhový segment. Relevantné indikátory toho, že nejde iba o doplnok alebo menšiu časť činností, by sa v tejto súvislosti mohli vyvodiť zo spôsobu, akým sa služba samotná identifikuje vo svojej komunikácii s verejnosťou, a spôsobu, akým propaguje alebo reklamuje svoje služby používateľom v segmente trhu, na ktorý sa zameriava. Skutočnosť, že sa služba sama propaguje alebo sa v komunikácii s verejnosťou sama označuje ako platforma na zdieľanie videí alebo poukazuje na svoj audiovizuálny prvok alebo ponuku, by sa v tomto ohľade mala brať do úvahy.

2.   Kvantitatívna a kvalitatívna relevantnosť audiovizuálneho obsahu pre činnosti služby

Komisia v zásade zastáva názor, že čím väčšie je množstvo a význam audiovizuálneho obsahu v rámci služby, tým menej je pravdepodobné, že takýto obsah je iba doplnkom alebo menšou časťou činností služby. V takýchto prípadoch je vyššia pravdepodobnosť, že používatelia sú výrazne vystavovaní audiovizuálnemu obsahu služby.

Množstvo a relevantnosť audiovizuálneho obsahu sa môže vyhodnotiť na základe kvantitatívnych a kvalitatívnych indikátorov. Členské štáty, ako aj ich národné regulačné orgány by mali zohľadniť najmä tieto indikátory:

| — | Množstvo dostupného audiovizuálneho obsahu na platforme. Ak je na platforme uložené veľké množstvo videí, audiovizuálna funkcia služby pravdepodobne nie je iba doplnkom alebo menšou časťou činností služby. Toto posúdenie by sa malo opierať o zmysluplné a spoľahlivé dôkazy. Ak sú dostupné zmysluplné údaje, vnútroštátne orgány môžu vykonať kvantitatívne posúdenie, a to napríklad zohľadnením počtu alebo podielu videí na platforme v porovnaní s iným druhom dostupného obsahu. Vnútroštátne orgány sa nabádajú, aby zbierali alebo overovali takéto údaje alebo prvky samostatne alebo zo zdrojov nezávislých od daného poskytovateľa služby. V prípade absencie presných údajov môžu vnútroštátne orgány využiť relevantné kvalitatívne dôkazy, ako napríklad analýzu vzorky častí platformy v určitom časovom úseku alebo používateľské prieskumy či prieskumy zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

Množstvo dostupného audiovizuálneho obsahu na platforme. Ak je na platforme uložené veľké množstvo videí, audiovizuálna funkcia služby pravdepodobne nie je iba doplnkom alebo menšou časťou činností služby. Toto posúdenie by sa malo opierať o zmysluplné a spoľahlivé dôkazy. Ak sú dostupné zmysluplné údaje, vnútroštátne orgány môžu vykonať kvantitatívne posúdenie, a to napríklad zohľadnením počtu alebo podielu videí na platforme v porovnaní s iným druhom dostupného obsahu. Vnútroštátne orgány sa nabádajú, aby zbierali alebo overovali takéto údaje alebo prvky samostatne alebo zo zdrojov nezávislých od daného poskytovateľa služby. V prípade absencie presných údajov môžu vnútroštátne orgány využiť relevantné kvalitatívne dôkazy, ako napríklad analýzu vzorky častí platformy v určitom časovom úseku alebo používateľské prieskumy či prieskumy zainteresovaných strán.

| — | Využívanie audiovizuálneho obsahu na platforme. Skutočnosť, že používatelia platformy vo veľkej miere využívajú videá, ktoré sú na nej dostupné, poukazuje na to, že audiovizuálny obsah má pre službu osobitný význam. Ako už bolo vysvetlené v súvislosti s predchádzajúcim indikátorom, vnútroštátne orgány sú nabádané k tomu, aby sa vo svojich analýzach opierali o zmysluplné a spoľahlivé dôkazy. Vnútroštátne orgány môžu v prípade dostupnosti zmysluplných údajov využívať v súvislosti s videami kvantitatívne údaje, ako napríklad počet kliknutí, zdieľaní a označení „páči sa mi to“. Ak je to možné, vnútroštátne orgány môžu vykonať aj primerané porovnanie medzi používaním audiovizuálneho obsahu a iných druhov obsahu na platforme. Vnútroštátne orgány sa zároveň takisto nabádajú, aby zbierali alebo overovali takéto údaje alebo prvky samostatne alebo zo zdrojov nezávislých od daného poskytovateľa služby. V prípade absencie presných údajov môžu vnútroštátne orgány využiť relevantné kvalitatívne dôkazy, ako napríklad analýzu vzorky častí platformy v určitom časovom úseku alebo používateľské prieskumy či prieskumy zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

Využívanie audiovizuálneho obsahu na platforme. Skutočnosť, že používatelia platformy vo veľkej miere využívajú videá, ktoré sú na nej dostupné, poukazuje na to, že audiovizuálny obsah má pre službu osobitný význam. Ako už bolo vysvetlené v súvislosti s predchádzajúcim indikátorom, vnútroštátne orgány sú nabádané k tomu, aby sa vo svojich analýzach opierali o zmysluplné a spoľahlivé dôkazy. Vnútroštátne orgány môžu v prípade dostupnosti zmysluplných údajov využívať v súvislosti s videami kvantitatívne údaje, ako napríklad počet kliknutí, zdieľaní a označení „páči sa mi to“. Ak je to možné, vnútroštátne orgány môžu vykonať aj primerané porovnanie medzi používaním audiovizuálneho obsahu a iných druhov obsahu na platforme. Vnútroštátne orgány sa zároveň takisto nabádajú, aby zbierali alebo overovali takéto údaje alebo prvky samostatne alebo zo zdrojov nezávislých od daného poskytovateľa služby. V prípade absencie presných údajov môžu vnútroštátne orgány využiť relevantné kvalitatívne dôkazy, ako napríklad analýzu vzorky častí platformy v určitom časovom úseku alebo používateľské prieskumy či prieskumy zainteresovaných strán.

| — | Dosah audiovizuálneho obsahu. Populárne videá sa dokonca aj v limitovanom počte môžu dostať k veľkému počtu používateľov, a to najmä vďaka zdieľaniu a odporúčaniam. Prítomnosť populárneho videoobsahu na platforme, ktorého cieľom je informovať, vzdelávať alebo zabávať používateľov, poukazuje na to, že takýto obsah nemá charakter iba doplnku alebo menšej časti. V takýchto prípadoch sa audiovizuálna funkcia pravdepodobne nemá považovať iba za doplnok alebo menšiu časť činností služby. V súlade s odôvodnením 5 a potrebou riadne zohľadniť záujem širokej verejnosti prostredníctvom nových pravidiel by sa v tomto kontexte mohla osobitná pozornosť venovať cieľovému publiku platformy, a najmä tomu, či sa platforma zameriava na maloletých alebo, hoci sa výslovne na maloletých nezameriava, pravidelne ju používajú, pričom platforma neprijíma žiadne opatrenia, aby ich od takéhoto používania odradila. Konkrétne v týchto prípadoch môže byť veľký počet (zraniteľných) používateľov vystavený audiovizuálnemu obsahu dostupnému na platforme, aj keď relatívne množstvo takéhoto obsahu na platforme je obmedzené. Pri posúdení by sa preto mala zohľadniť miera rizika vystavenia maloletých audiovizuálnemu obsahu služby. |
| --- | --- |

—

Dosah audiovizuálneho obsahu. Populárne videá sa dokonca aj v limitovanom počte môžu dostať k veľkému počtu používateľov, a to najmä vďaka zdieľaniu a odporúčaniam. Prítomnosť populárneho videoobsahu na platforme, ktorého cieľom je informovať, vzdelávať alebo zabávať používateľov, poukazuje na to, že takýto obsah nemá charakter iba doplnku alebo menšej časti. V takýchto prípadoch sa audiovizuálna funkcia pravdepodobne nemá považovať iba za doplnok alebo menšiu časť činností služby. V súlade s odôvodnením 5 a potrebou riadne zohľadniť záujem širokej verejnosti prostredníctvom nových pravidiel by sa v tomto kontexte mohla osobitná pozornosť venovať cieľovému publiku platformy, a najmä tomu, či sa platforma zameriava na maloletých alebo, hoci sa výslovne na maloletých nezameriava, pravidelne ju používajú, pričom platforma neprijíma žiadne opatrenia, aby ich od takéhoto používania odradila. Konkrétne v týchto prípadoch môže byť veľký počet (zraniteľných) používateľov vystavený audiovizuálnemu obsahu dostupnému na platforme, aj keď relatívne množstvo takéhoto obsahu na platforme je obmedzené. Pri posúdení by sa preto mala zohľadniť miera rizika vystavenia maloletých audiovizuálnemu obsahu služby.

3.   Speňažovanie alebo tvorba príjmu z audiovizuálneho obsahu

Skutočnosť, že platforma speňažuje alebo vytvára príjmy z audiovizuálneho obsahu, zvyčajne poukazuje na to, že takýto obsah nie je iba doplnkom alebo menšou časťou jej činností. Toto zvyčajne poukazuje aj na obchodnú relevantnosť takéhoto obsahu pre danú službu (9). V praxi existuje väčšia pravdepodobnosť, že tieto služby vo výraznej miere vystavujú používateľov takémuto obsahu, aby zvýšili výsledné príjmy alebo iné súvisiace výhody.

Členské štáty, ako aj ich národné regulačné orgány by mali zohľadniť najmä tieto indikátory:

| — | Zahrnutie komerčných oznamov do audiovizuálneho obsahu alebo jeho prostredia (napríklad krátke reklamy na začiatku, uprostred alebo na konci videa (10)). Tento indikátor by sa mal chápať ako zahrnutie komerčných oznamov kontrolovaných službou, ako aj predaj reklamného priestoru tretím stranám, akými sú napríklad inzerenti. Politiky zavádzané službou, ktorých cieľom je zaručenie vhodnosti audiovizuálneho obsahu, v súvislosti s ktorým alebo v rámci ktorého by sa zobrazovali komerčné oznamy určitej značky tretej strany, sú v tomto kontexte ďalšími prvkami na zváženie. |
| --- | --- |

—

Zahrnutie komerčných oznamov do audiovizuálneho obsahu alebo jeho prostredia (napríklad krátke reklamy na začiatku, uprostred alebo na konci videa (10)). Tento indikátor by sa mal chápať ako zahrnutie komerčných oznamov kontrolovaných službou, ako aj predaj reklamného priestoru tretím stranám, akými sú napríklad inzerenti. Politiky zavádzané službou, ktorých cieľom je zaručenie vhodnosti audiovizuálneho obsahu, v súvislosti s ktorým alebo v rámci ktorého by sa zobrazovali komerčné oznamy určitej značky tretej strany, sú v tomto kontexte ďalšími prvkami na zváženie.

| — | Sprístupnenie audiovizuálneho obsahu za poplatok. Skutočnosť, že platforma sprístupňuje audiovizuálny obsah za poplatok, ako napríklad predplatné alebo jednorazový poplatok za každé zobrazenie, dokazuje, že služba vytvára z takéhoto obsahu príjmy. Využívanie takéhoto systému platieb je relevantné bez ohľadu na to, či je systém speňažovania priamo riadený službou alebo nahrávajúcimi/tvorcami. |
| --- | --- |

—

Sprístupnenie audiovizuálneho obsahu za poplatok. Skutočnosť, že platforma sprístupňuje audiovizuálny obsah za poplatok, ako napríklad predplatné alebo jednorazový poplatok za každé zobrazenie, dokazuje, že služba vytvára z takéhoto obsahu príjmy. Využívanie takéhoto systému platieb je relevantné bez ohľadu na to, či je systém speňažovania priamo riadený službou alebo nahrávajúcimi/tvorcami.

| — | Sponzorské dohody medzi značkami a nahrávajúcimi. Sponzorské dohody alebo dohody o umiestňovaní produktov medzi rôznymi značkami a službami tretích strán a nahrávajúcimi (tvorcami audiovizuálneho obsahu) sa stávajú bežným spôsobom speňažovania audiovizuálneho obsahu, pretože čoraz viac značiek uzatvára dohody s populárnymi tvorcami alebo vplyvnými osobnosťami, ktoré dosahujú vysoké počty zobrazení. V niektorých prípadoch služby výslovne nabádajú k takýmto dohodám alebo ich uľahčujú napríklad organizovaním podujatí pre značky tretích strán a tvorcov alebo ponúkaním logistickej podpory. Hoci sa služby platformy na zdieľanie videí nemusia priamo podieľať na týchto dohodách, nepriamo využívajú výhody z popularity týchto tvorcov a počtu dosiahnutých zobrazení. Preto je existencia týchto dohôd indikátorom (nepriameho) speňaženia audiovizuálneho obsahu na platforme. |
| --- | --- |

—

Sponzorské dohody medzi značkami a nahrávajúcimi. Sponzorské dohody alebo dohody o umiestňovaní produktov medzi rôznymi značkami a službami tretích strán a nahrávajúcimi (tvorcami audiovizuálneho obsahu) sa stávajú bežným spôsobom speňažovania audiovizuálneho obsahu, pretože čoraz viac značiek uzatvára dohody s populárnymi tvorcami alebo vplyvnými osobnosťami, ktoré dosahujú vysoké počty zobrazení. V niektorých prípadoch služby výslovne nabádajú k takýmto dohodám alebo ich uľahčujú napríklad organizovaním podujatí pre značky tretích strán a tvorcov alebo ponúkaním logistickej podpory. Hoci sa služby platformy na zdieľanie videí nemusia priamo podieľať na týchto dohodách, nepriamo využívajú výhody z popularity týchto tvorcov a počtu dosiahnutých zobrazení. Preto je existencia týchto dohôd indikátorom (nepriameho) speňaženia audiovizuálneho obsahu na platforme.

| — | Sledovanie činností používateľov platformy. Skutočnosť, že platforma sleduje interakciu používateľov s dostupným audiovizuálnym obsahom v službe na rôzne marketingové/obchodné účely, ako sú napríklad cielená behaviorálna reklama alebo dohody o výmene údajov, by sa mala takisto považovať za spôsob nepriameho speňažovania. |
| --- | --- |

—

Sledovanie činností používateľov platformy. Skutočnosť, že platforma sleduje interakciu používateľov s dostupným audiovizuálnym obsahom v službe na rôzne marketingové/obchodné účely, ako sú napríklad cielená behaviorálna reklama alebo dohody o výmene údajov, by sa mala takisto považovať za spôsob nepriameho speňažovania.

4.   Dostupnosť nástrojov určených na posilnenie zviditeľnenia alebo príťažlivosti audiovizuálneho obsahu (11)

Existencia špecifických nástrojov zameraných na zvýšenie viditeľnosti alebo príťažlivosti audiovizuálneho obsahu v určitej službe zvyčajne poukazuje na to, že takýto obsah nie je iba doplnkom alebo menšou časťou jej činností. Takéto nástroje zvyčajne vedú k väčšiemu vystaveniu používateľov audiovizuálnemu obsahu.

Členské štáty, ako aj ich národné regulačné orgány by mali zohľadniť najmä tieto indikátory:

| — | Špecifické prvky alebo opatrenia podnecujúce k sledovaniu audiovizuálneho obsahu. Skutočnosť, že používateľské rozhranie zahŕňa špecifické prvky podnecujúce k sledovaniu audiovizuálneho obsahu, poukazuje na relevantnosť takéhoto obsahu pre používateľov, ako aj pre činnosti platformy. Napríklad skutočnosť, že platforma odporúča alebo zobrazuje videá na hlavnej stránke alebo časovej osi platformy bez osobitného vyžiadania alebo zásahu používateľa, je relevantným prvkom na zváženie. Vnútroštátne orgány by zároveň mohli zohľadňovať aj to, či služba propaguje alebo uprednostňuje audiovizuálny obsah vo výsledkoch vyhľadávania používateľov, a teda či je pravdepodobné, že sa audiovizuálny obsah aktívne natíska používateľom. |
| --- | --- |

—

Špecifické prvky alebo opatrenia podnecujúce k sledovaniu audiovizuálneho obsahu. Skutočnosť, že používateľské rozhranie zahŕňa špecifické prvky podnecujúce k sledovaniu audiovizuálneho obsahu, poukazuje na relevantnosť takéhoto obsahu pre používateľov, ako aj pre činnosti platformy. Napríklad skutočnosť, že platforma odporúča alebo zobrazuje videá na hlavnej stránke alebo časovej osi platformy bez osobitného vyžiadania alebo zásahu používateľa, je relevantným prvkom na zváženie. Vnútroštátne orgány by zároveň mohli zohľadňovať aj to, či služba propaguje alebo uprednostňuje audiovizuálny obsah vo výsledkoch vyhľadávania používateľov, a teda či je pravdepodobné, že sa audiovizuálny obsah aktívne natíska používateľom.

| — | Dostupné nástroje v rámci videí, ktoré sú navrhnuté na prilákanie používateľov a podporu ich interakcie. Existencia nástrojov alebo systémov, akými sú filtre, možnosti zdieľania, živé chaty špeciálne prepojené na audiovizuálny obsah alebo divácke párty, poukazuje na ochotu služby podporovať zapojenie užívateľov do videí a programov a pritiahnuť ich pozornosť. Cieľom používania takýchto nástrojov a systémov je uľahčovanie, zlepšovanie alebo posilnenie audiovizuálneho zážitku používateľov na danej platforme a popularity audiovizuálneho obsahu. Preto sa môže považovať za indikátor osobitného významu takéhoto obsahu pre činnosť alebo činnosti služby. Tento indikátor zahŕňa zároveň akýkoľvek rozvoj či investíciu služieb do inovačných, zážitkovejších a interaktívnejších spôsobov zdieľania a sledovania audiovizuálneho obsahu. Konkrétne skutočnosť, že služba podporuje špecifickú aplikáciu pre hybridnú televíziu, by sa mohla považovať za indikátor toho, že nielen umožňuje, ale aj aktívne podporuje sledovanie audiovizuálneho obsahu. |
| --- | --- |

—

Dostupné nástroje v rámci videí, ktoré sú navrhnuté na prilákanie používateľov a podporu ich interakcie. Existencia nástrojov alebo systémov, akými sú filtre, možnosti zdieľania, živé chaty špeciálne prepojené na audiovizuálny obsah alebo divácke párty, poukazuje na ochotu služby podporovať zapojenie užívateľov do videí a programov a pritiahnuť ich pozornosť. Cieľom používania takýchto nástrojov a systémov je uľahčovanie, zlepšovanie alebo posilnenie audiovizuálneho zážitku používateľov na danej platforme a popularity audiovizuálneho obsahu. Preto sa môže považovať za indikátor osobitného významu takéhoto obsahu pre činnosť alebo činnosti služby. Tento indikátor zahŕňa zároveň akýkoľvek rozvoj či investíciu služieb do inovačných, zážitkovejších a interaktívnejších spôsobov zdieľania a sledovania audiovizuálneho obsahu. Konkrétne skutočnosť, že služba podporuje špecifickú aplikáciu pre hybridnú televíziu, by sa mohla považovať za indikátor toho, že nielen umožňuje, ale aj aktívne podporuje sledovanie audiovizuálneho obsahu.

| — | Nástroje alebo systémy umožňujúce používateľom vybrať si, aký audiovizuálny obsah im má byť ponúkaný. Niektoré služby ponúkajú používateľom možnosť upraviť si audiovizuálnu ponuku na základe svojich záujmov alebo výslovným odhlásením určitých druhov obsahu. Toto je zvyčajne možné prostredníctvom dotazníkov, ukážok alebo podobných prostriedkov. Tieto nástroje alebo systémy sa ponúkajú používateľom s cieľom udržať ich pozornosť a zapojenie do audiovizuálneho obsahu, a teda poukazujú na osobitný význam audiovizuálnej funkcie pre činnosti služby. |
| --- | --- |

—

Nástroje alebo systémy umožňujúce používateľom vybrať si, aký audiovizuálny obsah im má byť ponúkaný. Niektoré služby ponúkajú používateľom možnosť upraviť si audiovizuálnu ponuku na základe svojich záujmov alebo výslovným odhlásením určitých druhov obsahu. Toto je zvyčajne možné prostredníctvom dotazníkov, ukážok alebo podobných prostriedkov. Tieto nástroje alebo systémy sa ponúkajú používateľom s cieľom udržať ich pozornosť a zapojenie do audiovizuálneho obsahu, a teda poukazujú na osobitný význam audiovizuálnej funkcie pre činnosti služby.

| — | Nástroje alebo systémy na sledovanie výkonnosti a riadenie obsahu nahratého na platformu. Služby môžu zvyšovať príťažlivosť audiovizuálneho obsahu aj ponúkaním nástrojov alebo systémov na sledovanie a riadenie výkonnosti obsahu nahratého do služby. Služby tak ponúkajú nahrávajúcim lepší náhľad do preferencií ich sledovateľov, čo by mohlo viesť k poskytovaniu príťažlivejšieho obsahu na platforme. Existencia takýchto nástrojov by sa teda mala považovať za indikátor osobitného významu audiovizuálneho obsahu pre činnosti služby. |
| --- | --- |

—

Nástroje alebo systémy na sledovanie výkonnosti a riadenie obsahu nahratého na platformu. Služby môžu zvyšovať príťažlivosť audiovizuálneho obsahu aj ponúkaním nástrojov alebo systémov na sledovanie a riadenie výkonnosti obsahu nahratého do služby. Služby tak ponúkajú nahrávajúcim lepší náhľad do preferencií ich sledovateľov, čo by mohlo viesť k poskytovaniu príťažlivejšieho obsahu na platforme. Existencia takýchto nástrojov by sa teda mala považovať za indikátor osobitného významu audiovizuálneho obsahu pre činnosti služby.

IV.   PROCEDURÁLNE POZNÁMKY

Členské štáty, ktorých právomoc sa vzťahuje na takéto služby, rozhodujú podľa článku 28a smernice o AVMS o tom, či služba poskytuje audiovizuálny obsah ako zásadnú funkciu [na účely článku 1 ods. 1 písm. a. a.) smernice o AVMS].

Vnútroštátny orgán by pri vypracovaní posúdenia, či služba spĺňa kritérium zásadnej funkcie, mal postupovať od prípadu k prípadu a zohľadňovať špecifiká danej služby.

Vnútroštátne orgány by mali informovať poskytovateľov služieb o prebiehajúcom posudzovaní a právnych dôsledkoch, ak budú vyhodnotení ako poskytovatelia platformy na zdieľanie videí v súlade so smernicou o AVMS a s cieľom získať potrebné informácie na účely prebiehajúceho posudzovania.

Toto by však nemalo vnútroštátnym orgánom brániť v spolupráci s ich regulačnými partnermi v iných členských štátoch s cieľom pomôcť pri posudzovaní. Takáto spolupráca by mohla byť žiaduca najmä pri získavaní relevantných údajov alebo informácií a pri obmedzovaní rizík súvisiacich s rôznymi výkladmi uvedených indikátorov národnými regulačnými orgánmi. Vhodným fórom na uľahčenie takejto spolupráce je skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA).

Národné regulačné orgány sa vyzývajú, aby riadne informovali skupinu ERGA pri posudzovaní, či niektoré služby spĺňajú kritérium zásadnej funkcie, a sú teda službou platformy na zdieľanie videí. Konkrétne by národné regulačné orgány mali skupinu ERGA informovať o predbežných záveroch, ako aj o príslušnom zdôvodnení svojho posúdenia. V tejto súvislosti by skupina ERGA mala Komisiu upozorniť na akékoľvek významné alebo pretrvávajúce nezrovnalosti v prístupoch národných regulačných orgánov. Komisia bude kontaktný výbor pre smernicu o AVMS informovať o takomto vývoji.

---

(1)  Na účely týchto usmernení sa odkazy na „smernicu o AVMS“ chápu ako odkazy na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1), zmenená smernicou (EÚ) 2018/1808 (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 69).

(2)  Podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6).

(3)  Podľa článku 5 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ z 13. decembra 2011 o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2011, s. 1).

(4)  Podľa článku 1 rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55).

(5)  V tejto súvislosti má význam aj odôvodnenie 6 smernice (EÚ) 2018/1808, ktoré do vymedzenia pojmu služieb platformy na zdieľanie videí nezahŕňa „nehospodárske činnosti, ako napríklad poskytovanie audiovizuálneho obsahu na súkromných internetových stránkach a nekomerčné záujmové spoločenstvá“.

(6)  V súlade s odôvodnením 51 smernice (EÚ) 2018/1808 by sa pri prijímaní vhodných opatrení na ochranu používateľov a maloletých mali starostlivo vyvážiť uplatniteľné základné práva vrátane slobody prejavu.

(7)  Tento prístup je zároveň v súlade s odôvodnením 4 smernice (EÚ) 2018/1808, v ktorom sa objasňuje, že služby sociálnych médií by mali byť zahrnuté do rozsahu pôsobnosti smernice, keď sa snažia získať tých istých divákov a tie isté príjmy ako audiovizuálne mediálne služby.

(8)  Odôvodnenie 4 smernice o AVMS sa vzťahuje na služby sociálnych médií, ktoré „sa stali dôležitým prostriedkom na zdieľanie informácií a na zábavu a vzdelávanie, a to aj prostredníctvom poskytovania prístupu k programom a videám vytvoreným používateľmi“ a „majú značný vplyv tým, že používateľom uľahčujú možnosť formovať a ovplyvňovať názory iných používateľov“.

(9)  Pojem speňažovania audiovizuálneho obsahu zahŕňa priame príjmy a nepriame zisky zo služby. Dokonca aj v prípadoch, keď služba nezískava priame príjmy, môže nepriamo čerpať výhody z audiovizuálneho obsahu, ktorý nahrajú a speňažia používatelia. Perspektíva speňaženia obsahu vo všeobecnosti motivuje tvorcov videí k tomu, aby vyrábali obsah vyššej kvality s cieľom dosiahnuť viac zobrazení, a teda vyšší príjem. V konečnom dôsledku sa dá očakávať, že to bude mať pozitívny vplyv na popularitu a úspešnosť služby.

(10)  Ide o videoreklamy, ktoré sa spúšťajú pred prehrávaním, počas prehrávania alebo po prehrávaní obsahu, do ktorého sú zahrnuté.

(11)  V súlade s definíciou platforiem na zdieľanie videí uvedenou v článku 1 ods. 1 písm. a. a.) smernice o AVMS sa v prípade tejto kategórie indikátorov predpokladá, že takéto nástroje neumožňujú vykonávať na danej platforme kontrolu nad audiovizuálnym obsahom do takej miery, aby zodpovedala určitej forme „redakčnej zodpovednosti“, pričom tento prvok by ich zaradil medzi poskytovateľov mediálnych služieb, a nie ako službu platformy na zdieľanie videí (dané národné regulačné orgány musia posúdiť jednotlivé prípady a zistiť, či je to naozaj tak). Usmernenia nemajú vplyv ani na články 12, 13 a 14 smernice 2000/31/ES, ako je ďalej spresnené v odôvodnení 48 smernice (EÚ) 2018/1808, ani na článok 28b smernice o AVMS.

---

| 7.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/10

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia podľa článku 13 ods. 7 smernice o audiovizuálnych mediálnych službách týkajúce sa výpočtu podielu európskych diel v katalógoch služieb na požiadanie a vymedzenia nízkej sledovanosti a nízkeho obratu

(2020/C 223/03)

I.   SÚVISLOSTI

V smernici o audiovizuálnych mediálnych službách (1) (ďalej len „smernica o AVMS“) sa stanovujú posilnené pravidlá na podporu európskych diel. V článku 13 ods. 1 sa vymedzuje, že poskytovatelia audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie (ďalej len „služby na požiadanie“ alebo „služby videa na požiadanie“) musia „zabezpečiť vo svojich katalógoch minimálne 30 % podiel európskych diel a zaistiť zdôraznenie týchto diel“.

V článku 13 ods. 2 smernice o AVMS sa stanovuje, že „[a]k členské štáty vyžadujú, aby poskytovatelia mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, finančne prispievali na tvorbu európskych diel [...], môžu takéto finančné príspevky [...] vyžadovať aj od poskytovateľov mediálnych služieb, ktorí sa zameriavajú na divákov na ich území, ale sú usadení v iných členských štátoch“. Takéto príspevky „musia byť primerané a nediskriminačné“.

V článku 13 ods. 6 smernice o AVMS sa stanovujú povinné výnimky z povinností podľa článku 13 ods. 1, ako aj z možných požiadaviek podľa článku 13 ods. 2 pre spoločnosti s nízkym obratom alebo nízkou sledovanosťou. Ako sa objasňuje v odôvodnení 40, zámerom týchto výnimiek je zaistiť, aby povinnosti týkajúce sa podpory európskych diel neohrozovali vývoj trhu a umožňovali vstup nových subjektov na trh.

Podľa článku 13 ods. 7 smernice o AVMS je zámerom tohto dokumentu poskytnúť usmernenia týkajúce sa:

| a) | výpočtu podielu európskych diel v katalógoch poskytovateľov služieb na požiadanie a |
| --- | --- |

a)

výpočtu podielu európskych diel v katalógoch poskytovateľov služieb na požiadanie a

| b) | vymedzenia nízkej sledovanosti a nízkeho obratu v kontexte uvedených výnimiek. |
| --- | --- |

b)

vymedzenia nízkej sledovanosti a nízkeho obratu v kontexte uvedených výnimiek.

Tieto usmernenia nie sú záväzné. Počas ich vypracúvania Komisia náležite konzultovala s kontaktným výborom v súlade s požiadavkami článku 13 ods. 7 V rozsahu, v akom sa môže v týchto usmerneniach vykladať smernica o AVMS, nemá pozícia Komisie vplyv na žiadny výklad tejto smernice Súdnym dvorom Európskej únie.

II.   VÝPOČET PODIELU EURÓPSKYCH DIEL

1.   Výpočet podľa titulov

Na trhu s lineárnymi audiovizuálnymi mediálnymi službami (televízne vysielanie) sa podiel európskych diel v programovej štruktúre prevádzkovateľov vysielania vypočítava podľa vysielacieho času. V článku 16 smernice o AVMS sa uvádza, že prevádzkovatelia vysielania musia pre európske diela rezervovať väčšinový podiel svojho vysielacieho času. To sa jasne prejavuje v časovo limitovanom charaktere lineárnych služieb, kde možno v rovnakom čase a počas určeného obdobia odvysielať len obmedzený počet programov. Aspekt dĺžky trvania teda konkrétne súvisí s inherentnými vlastnosťami služieb televízneho (lineárneho) vysielania, ktoré svoje programy plánujú podľa denných (24-hodinových) harmonogramov.

Takéto obmedzenia sa nevzťahujú na poskytovateľov audiovizuálnych mediálnych služieb (videa) na požiadanie. V prípade služieb na požiadanie začlenenie istého programu nezávisí od dostupnosti časového intervalu v programovej štruktúre. Začlenenie konkrétneho programu konkrétnej dĺžky do katalógu navyše nevedie k vylúčeniu/nahradeniu iného programu podobnej dĺžky. Inak povedané, poskytovatelia videa na požiadanie nevytvárajú svoje katalógy na základe faktorov súvisiacich s časom, ale na základe atraktívnosti potenciálne veľkého počtu individuálnych programov sprístupnených používateľom.

Podobne je to aj z hľadiska používateľa, keď výber sledovaného programu dostupného v katalógoch služieb na požiadanie nie je obmedzený časovo v tom zmysle, že sledovanie určitého programu neznamená zrieknutie sa sledovania iného programu dostupného v tom istom čase. Podstata služieb videa na požiadanie spočíva práve v slobode používateľa vybrať si a sledovať konkrétny program z katalógu v zvolenom čase a koľkokrát chce.

Keďže príslušné rozhodnutia poskytovateľov služieb videa na požiadanie aj ich používateľov sa sústreďujú na jednotlivé programy (napríklad na základe vnímanej kvality, atraktívnosti, vkusu), Komisia sa domnieva, že v prípade služieb videa na požiadanie je vzhľadom na vlastnosti európskych diel vhodnejšie vypočítať ich podiel v katalógoch na základe titulov a nie vysielacieho času (času sledovania).

Výber titulov v katalógoch ako relevantná merná jednotka v protiklade k času/trvaniu obsahu má oporu aj v ďalších faktoroch. Po prvé, výpočet podielu európskych diel podľa titulov, a to v prípade filmov aj televíznych seriálov, je neutrálnejší, pokiaľ ide o výber programov, ktoré poskytovatelia videa na požiadanie uvedú v katalógoch. Výpočet podľa dĺžky trvania by mohol poskytovateľov stimulovať k tomu, aby uprednostňovali európske diela s celkovou veľkou dĺžkou trvania (napr. seriály s veľkým počtom epizód), vďaka ktorým by jednoducho dosiahli 30 % podiel. Prostredníctvom neutrálnejšieho prístupu, teda výpočtu na základe titulov, sa pravdepodobne vytvorí rozmanitejšia ponuka európskych diel.

Po druhé, je pravdepodobné, že výpočet podľa titulov bude pre poskytovateľov videa na požiadanie menej náročný ako výpočet podľa dĺžky trvania. Dá sa predpokladať, že poskytovatelia videa na požiadanie majú skôr prehľad o počte európskych diel z celkového počtu diel dostupných vo svojich katalógoch ako o celkovom čase sledovania európskych diel v porovnaní s celkovým časom sledovania všetkých diel, ktoré sú dostupné v ich katalógoch.

Po tretie, výpočet podľa titulov pravdepodobne uľahčí aj monitorovanie a dohľad zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov, pretože je jednoduchšie sledovať a overovať tituly než celkový čas sledovania.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že 30 % podiel európskych diel v katalógoch služieb na požiadanie je vhodné vypočítavať na základe (celkového) počtu titulov v katalógu.

2.   Čo predstavuje titul

V prípade kinematografických a televíznych filmov by sa mal každý film chápať ako titul v katalógu. Rôzne filmy v sérii (2) by sa takisto mali chápať ako rôzne tituly v katalógu.

Identifikácia toho, čo predstavuje titul, je zložitejšia v prípade televíznych seriálov alebo iných formátov prezentovaných v podobe seriálov (t. j. po epizódach). Epizódy televízneho seriálu sú zvyčajne zoskupené do rôznych sezón. V takýchto prípadoch vzniká otázka, či by mal jeden titul zodpovedať celému seriálu, jednej sezóne alebo jednej epizóde.

Komisia zastáva názor, že titul by mala tvoriť jedna sezóna seriálu. Výpočtom seriálov podľa sezón by sa zaistilo podobné zaobchádzanie ako s kinematografickými alebo televíznymi filmami. Jedna sezóna seriálu je zvyčajne výsledkom jednej a pokračujúcej tvorivej práce rovnakej skupiny autorov/audiovizuálnych odborníkov s jedným rozpočtom a počas jednotného časového obdobia. Uvedenie na trh a súvisiace propagačné činnosti sa navyše často týkajú jednotlivých sezón. Z týchto dôvodov by sa práce vykonané pri produkcii jednej sezóny seriálu mohli považovať za podobné prácam, ktoré sú bežne potrebné na produkciu filmu.

Výpočtom podľa sezón by sa navyše znížila prípadná tendencia poskytovateľov uprednostňovať európske diela s celkovou veľkou dĺžkou trvania (napr. seriály alebo iné formáty s veľkým počtom epizód) s cieľom dosiahnuť požadovaný podiel na úkor kratších diel s vyšším potenciálom obehu v členských štátoch (napr. kinematografické filmy alebo televízne seriály vysokej kvality) (3).

Na druhej strane môže mať istá audiovizuálna produkcia vyššie produkčné náklady v porovnaní s inými položkami v katalógu, napríklad pri významných priamych investíciách alebo nákladoch na licencie za vysokokvalitnú hranú tvorbu, kde má epizóda dĺžku trvania a produkčné náklady podobné kinematografickému filmu. V takýchto odôvodnených prípadoch by vnútroštátne orgány mohli takýmto dielam priradiť vyššiu váhu, napríklad na základe odôvodnenej žiadosti poskytovateľa.

3.   Výpočet podľa národných katalógov

Niektorí poskytovatelia videa na požiadanie v Únii majú viaceré národné katalógy, ktoré majú rôzne zloženie v závislosti od domáceho trhu (členského štátu), na ktorý sa zameriavajú. Tituly domácich filmov možno nájsť v konkrétnom národnom katalógu poskytovateľa pre viaceré krajiny, a pritom nie sú dostupné (alebo sú dostupné len v značne obmedzenej miere) v katalógoch, ktoré ten istý poskytovateľ ponúka v iných členských štátoch (4). Preto je potrebné určiť, ako by sa mal v takýchto prípadoch vypočítavať podiel európskych diel.

Podstatou článku 13 ods. 1 smernice o AVMS je zaistiť, aby poskytovatelia videa na požiadanie aktívne prispievali k cieľu podpory kultúrnej rozmanitosti v Únii zabezpečením minimálneho podielu európskych diel vo svojej ponuke. Komisia zastáva názor, že tento cieľ možno účinne dosiahnuť len vtedy, keď sa 30 % podiel európskych diel zaistí v každom národnom katalógu ponúkanom poskytovateľmi videa na požiadanie, ktorí pôsobia vo viacerých krajinách. Tým sa zabezpečí, že diváci v každom členskom štáte, v ktorom takýto poskytovateľ ponúka národný katalóg, budú mať na výber požadované európske diela v požadovanom rozsahu. Tento prístup je výhodný aj z hľadiska toho, že pravdepodobne bude stimulovať obeh a dostupnosť európskych diel v celej Únii.

Je dôležité pamätať na to, že je úlohou krajiny pôvodu zaistiť, aby poskytovatelia služieb na požiadanie podliehajúci jej právomoci dodržiavali povinnosť zabezpečiť príslušný podiel európskych diel vo svojich katalógoch. Ak poskytovateľ videa na požiadanie patriaci pod právomoc istého členského štátu ponúka v iných členských štátoch odlišné národné katalógy, je zodpovednosťou tohto členského štátu s právomocou (t. j. krajiny pôvodu) presadzovať plnenie povinnosti týkajúcej sa podielu európskych diel vo všetkých rôznych národných katalógoch.

4.   Časový rozmer

Skutočný podiel európskych diel v katalógoch videa na požiadanie sa môže každý deň meniť. Ak napríklad poskytovateľ videa na požiadanie pridá do svojho katalógu nový neeurópsky televízny seriál, môže sa tým dočasne znížiť celkový podiel európskych diel, až kým sa následne nepridajú ďalšie európske diela. Vzniká teda otázka, v ktorom časovom okamihu by sa mal zabezpečovať 30 % podiel. Od poskytovateľov sa môže vyžadovať zaisťovanie súladu v každom časovom okamihu alebo priemerne za vopred určené obdobie. Druhý prístup by umožnil dočasné fluktuácie.

V smernici o AVMS sa neuvádza, ktorá z týchto dvoch metód by sa mala uprednostňovať. Obomi metódami by sa dosiahol požadovaný cieľ podpory kultúrnej rozmanitosti v katalógoch videa na požiadanie. Komisia sa teda domnieva, že členské štáty sa môžu slobodne rozhodnúť, ktorú metódu uplatnia pri monitorovaní súladu s článkom 13 ods. 1 smernice o AVMS. Pri rozhodovaní sa o metóde monitorovania by však členské štáty mali brať náležitý ohľad na potrebu znižovania administratívnej záťaže súvisiacej s dodržiavaním a presadzovaním práva a na potrebu zaistenia transparentnosti a právnej istoty pre poskytovateľov videa na požiadanie.

III.   VYMEDZENIE NÍZKEJ SLEDOVANOSTI A NÍZKEHO OBRATU

1.   Úvodné poznámky

Podľa odôvodnenia 40 smernice o AVMS by sa požiadavka podpory európskych diel nemala vzťahovať na poskytovateľov bez významného postavenia na trhu „[s] cieľom zabezpečiť, aby sa povinnosťami týkajúcimi sa podpory európskych diel neohrozoval vývoj trhu a aby sa umožňoval vstup nových subjektov na trh“. Hoci sú uvedené faktory spoločné pre článok 13 ods. 1 aj článok 13 ods. 2, tieto ustanovenia prinášajú určité rozdiely, ktoré treba zvážiť:

| — | Je úlohou členského štátu pôvodu zaistiť, aby poskytovatelia služieb na požiadanie, na ktorých sa vzťahuje jeho právomoc, dodržiavali povinnosť zaistiť príslušný podiel európskych diel podľa článku 13 ods. 1 Zároveň je úlohou toho istého členského štátu pôvodu uplatňovať na takýchto poskytovateľov výnimky podľa článku 13 ods. 6. |
| --- | --- |

—

Je úlohou členského štátu pôvodu zaistiť, aby poskytovatelia služieb na požiadanie, na ktorých sa vzťahuje jeho právomoc, dodržiavali povinnosť zaistiť príslušný podiel európskych diel podľa článku 13 ods. 1 Zároveň je úlohou toho istého členského štátu pôvodu uplatňovať na takýchto poskytovateľov výnimky podľa článku 13 ods. 6.

| — | Situácia je odlišná v prípade článku 13 ods. 2 V tomto ustanovení sa uznáva možnosť členského štátu uložiť poskytovateľom usídleným v iných členských štátoch, ktorí sa však zameriavajú na divákov na jeho území, povinnosť finančných príspevkov, ktoré sú nediskriminačné a primerané. V tomto prípade je úlohou členského štátu, na ktorý sa poskytovatelia „zameriavajú“, uplatňovať vlastné právne predpisy o ukladaní takýchto príspevkov, ako aj výnimky podľa článku 13 ods. 6. |
| --- | --- |

—

Situácia je odlišná v prípade článku 13 ods. 2 V tomto ustanovení sa uznáva možnosť členského štátu uložiť poskytovateľom usídleným v iných členských štátoch, ktorí sa však zameriavajú na divákov na jeho území, povinnosť finančných príspevkov, ktoré sú nediskriminačné a primerané. V tomto prípade je úlohou členského štátu, na ktorý sa poskytovatelia „zameriavajú“, uplatňovať vlastné právne predpisy o ukladaní takýchto príspevkov, ako aj výnimky podľa článku 13 ods. 6.

Vzhľadom na rôzne právne kontexty je pri zvažovaní usmernení týkajúcich sa výnimiek podľa článku 13 ods. 6 vhodné zvážiť špecifiká týchto povinností. Treba pripomenúť najmä to, ako sa objasňuje v odôvodnení 36, že členské štáty majú právomoc uložiť finančné povinnosti poskytovateľom mediálnych služieb zameraných na ich územie vzhľadom na „priamu súvislosť medzi finančnými záväzkami a rôznymi kultúrnymi politikami členských štátov“.

Pri vymedzovaní nízkej sledovanosti a nízkeho obratu je preto dôležité nájsť správnu rovnováhu medzi cieľom zachovania potrebného inovačného priestoru pre menšie audiovizuálne subjekty a cieľom podpory kultúrnej rozmanitosti formou primeraného financovania európskych diel v rámci kultúrnych politík členských štátov. Hoci sa teda v usmerneniach predpokladá, že spoločnosti s nízkym obratom alebo nízkou sledovanosťou, ako sú vymedzené ďalej, sú oslobodené od povinností podľa článku 13, možno budú potrebné určité dodatočné záruky v konkrétnych prípadoch, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie finančných príspevkov v záujme zabezpečenia udržateľnosti systémov financovania audiovizuálnej a filmovej tvorby.

2.   Rozdiely medzi výnimkami stanovenými v práve Únie a vo vnútroštátnom práve

V článku 13 ods. 2 smernice o AVMS sa neharmonizujú povinnosti finančného prispievania na podporu európskych diel. V tomto ustanovení sa len uznáva, že členské štáty majú možnosť uplatňovať povinnosti prispievania prostredníctvom priamych investícií a poplatkov aj na cezhraničných poskytovateľov, ktorí sa zameriavajú na divákov na ich území, a to v súlade so zásadami nediskriminácie a proporcionality. Preto je v kompetencii členského štátu, ktorý sa rozhodne využiť túto príležitosť, vymedziť a uplatňovať súvisiace povinnosti.

Ak teda členský štát má zavedené alebo zavedie povinnosti poskytovateľov mediálnych služieb finančne prispievať na produkciu európskych diel a tieto povinnosti sa obmedzia na poskytovateľov usídlených v tomto členskom štáte, tieto usmernenia sa neuplatňujú. Nadobúdajú význam, keď daný členský štát bude tieto požiadavky uplatňovať aj na poskytovateľov, ktorí sa zameriavajú na divákov na jeho území, ale sú usídlení v iných členských štátoch. Zámerom výnimiek stanovených v článku 13 ods. 6 smernice o AVMS teda v žiadnom prípade nie je nahradiť výnimky stanovené na vnútroštátnej úrovni, ktorými sa vymedzuje rozsah povinností prispievania, ale poskytnúť záruky pre cezhraničných poskytovateľov.

Usmernenia uvedené v tomto oddiele teda nemajú vplyv na slobodu členského štátu, na ktorý sú služby zamerané, určiť na vnútroštátnej úrovni rôzne prahové hodnoty platné pre poskytovateľov, na ktorých sa vzťahuje jeho právomoc.

Treba poznamenať, že členské štáty uplatňujúce povinnosti finančných príspevkov aj na poskytovateľov usídlených v iných členských štátoch musia rešpektovať zásadu nediskriminácie. Ak teda majú zavedené alebo zavedú výnimky na vnútroštátnej úrovni, ktoré sa vzťahujú na poskytovateľov usídlených na ich území, tieto výnimky sa musia nediskriminačne uplatňovať aj na cezhraničných poskytovateľov, a to dokonca aj vtedy, keď sú prahové hodnoty vyššie ako prahové hodnoty uvedené v týchto usmerneniach.

3.   Nízky obrat

Pokiaľ ide o prahovú hodnotu nízkeho obratu, ktorá by mohla slúžiť ako základ na určenie výnimky podľa článku 13 ods. 6, Komisia odkazuje na odporúčanie 2003/361/ES týkajúce sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov (5).

Na základe stanoveného prístupu k tvorbe politík by sa mikropodniky mali apriórne vylúčiť z rozsahu pôsobnosti navrhovaného právneho predpisu, pokiaľ sa nepreukáže nevyhnutnosť a proporcionalita ich zahrnutia do rozsahu (6). Komisia sa preto domnieva, že prahová hodnota nízkeho obratu by sa mohla stanoviť odkazom na koncepciu mikropodnikov vypracovanú v uvedenom odporúčaní Komisie, najmä na základe prahovej hodnoty obratu použitej vo vymedzení mikropodnikov (t. j. podniky s celkovým ročným obratom nepresahujúcim 2 milióny EUR). Ročný obrat podnikov by sa mal určovať v súlade s ustanoveniami uvedeného odporúčania Komisie, čím sa zohľadní aj obrat partnerských a prepojených podnikov (7).

Mikropodniky môžu byť vzhľadom na svoju obmedzenú veľkosť a obmedzené zdroje mimoriadne zasiahnuté regulačnými nákladmi. Ak sa mikropodniky vylúčia z uplatňovania povinností zameraných na podporu európskych diel (článok 13 ods. 1 a článok 13 ods. 2), nebude sa brániť vstupu nových subjektov na trh. Tento prístup je teda v súlade s cieľom stimulovania vytvárania nových podnikov a podpory vývoja trhu.

V odôvodnení 40 smernice o AVMS sa súčasne stanovuje, že „na stanovenie nízkeho obratu by sa mali vziať do úvahy rozdielne veľkosti audiovizuálnych trhov v členských štátoch“. V niektorých členských štátoch je veľkosť vnútroštátnych trhov napríklad na úrovni niekoľkých miliónov EUR, zatiaľ čo vo viacerých ďalších prípadoch je hodnota takýchto trhov výrazne pod úrovňou desiatich miliónov EUR. Na týchto trhoch sa dá predpokladať, že aj mikropodniky majú významné postavenie na trhu.

Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že členské štáty s menšími vnútroštátnymi audiovizuálnymi trhmi by mali mať možnosť určiť si nižšie prahové hodnoty obratu. Na základe celkových charakteristík trhu by takéto nižšie prahové hodnoty mohli byť odôvodnené a primerané za predpokladu, že výnimku budú mať podniky, ktorých podiel na celkových príjmoch na dotknutých vnútroštátnych audiovizuálnych trhoch je menej ako 1 %.

4.   Nízka sledovanosť

4.1.   Služby videa na požiadanie

4.1.1.   Metodika

Podľa odôvodnenia 40 smernice o AVMS „[n]ízku sledovanosť je možné stanoviť napríklad na základe času sledovania alebo predaja, v závislosti od povahy služby [...]“. Pri lineárnych službách sa sledovanosť tradične meria podľa času sledovania. Koncepcia sledovanosti videa na požiadanie zatiaľ nie je určená a členské štáty nemajú k dispozícii žiadne štandardizované odvetvové merania. Neexistujú teda žiadne dostupné údaje o sledovanosti, ktoré by boli overené treťou stranou a na základe ktorých by bolo možné skontrolovať, či sledovanosť konkrétneho poskytovateľa videa na požiadanie je nízka. Hoci sa táto situácia v budúcnosti môže zmeniť, v tejto fáze je predsa len potrebné vymedziť praktický spôsob určenia nízkej sledovanosti na účely článku 13 smernice o AVMS pre poskytovateľov videa na požiadanie.

Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 40, koncepcia sledovanosti sa môže spájať „napríklad“ s predajom služieb. Keďže neexistujú žiadne stanovené odvetvové merania, Komisia sa domnieva, že najvhodnejším spôsobom merania sledovanosti v sektore videa na požiadanie je momentálne práve meranie podľa predaja služieb.

Hoci sa touto smernicou v zásade členským štátom nezakazuje používanie alternatívnych kritérií, predložené usmernenia sú zamerané na spôsob určovania sledovanosti poskytovateľov videa na požiadanie na základe predaja služieb.

V prostredí videa na požiadanie je zástupnou hodnotou takéhoto predaja počet používateľov/divákov konkrétnej služby. Sledovanosť by sa konkrétne mohla určovať na základe počtu aktívnych používateľov konkrétnej služby, napr. počtu platiacich predplatiteľov predplatených služieb videa na požiadanie, počtu jedinečných zákazníkov/jedinečných účtov používaných na získavanie diel v prípade transakčných služieb videa na požiadanie a počtu jedinečných návštevníkov v prípade reklamných služieb videa na požiadanie.

V prípade transakčných služieb videa na požiadanie sa za aktívnych používateľov môžu považovať napríklad používatelia, ktorí nadobudli aspoň jeden titul v katalógu počas určeného obdobia. V prípade reklamných služieb videa na požiadanie by sa sledovanosť mohla určiť ako priemer aktívnych používateľov počas určeného obdobia. V prípade predplatiteľov, ktorí platia za balíky služieb zahŕňajúce aj účet v službe videa na požiadanie, počet platiacich predplatiteľov týchto balíkov služieb ako celku nemusí presne vyjadrovať sledovanosť služieb videa na požiadanie, pretože niektorí z nich nemusia byť používateľmi videa na požiadanie. V takýchto prípadoch môžu vnútroštátne orgány použiť meranie na základe počtu používateľov, ktorí reálne pristúpili k videoobsahu služby v určenom časovom období. Vo všetkých týchto prípadoch by malo byť zohľadnené obdobie primerané a zmysluplné (t. j. nie príliš krátke), stanovené vopred a nemalo by byť náročné z hľadiska jeho uplatňovania.

V praxi by sa mala sledovanosť určovať z hľadiska podielu aktívnych používateľov dosiahnutých v príslušnej službe. Sledovanosť služby videa na požiadanie by sa mala určovať ako počet jej používateľov vydelený celkovým počtom používateľov (podobných) služieb videa na požiadanie na vnútroštátnom trhu a vynásobený hodnotou 100, aby sa dosiahol percentuálny podiel.

Keďže takýto podiel sledovanosti je dobrým ukazovateľom predaja a odráža postavenie dotknutej služby na trhu v tomto odvetví, poskytovatelia s malým počtom aktívnych používateľov by nemali významné postavenie na trhu, čím by vznikol dôvod na uplatnenie výnimky podľa článku 13 ods. 6 Tento spôsob je podobný aj výpočtu podielu sledovanosti televízie, ktorý sa vyjadruje počtom skutočných držiteľov televíznych prijímačov naladených na konkrétny kanál počas určeného obdobia v porovnaní s celkovým počtom televíznych prijímačov vo vzorke.

4.1.2.   Prahová hodnota

Komisia sa zastáva názor, že za poskytovateľov s nízkou sledovanosťou by sa mali považovať poskytovatelia s podielom sledovanosti menej ako 1 % v danom členskom štáte. Táto prahová hodnota vyjadruje obmedzené používanie služieb takýchto používateľov v porovnaní s príslušnými vnútroštátnymi trhmi. Dôvodom môže byť napríklad to, že poskytovateľ je na vnútroštátnom trhu nový. Na základe dostupných údajov majú hlavní poskytovatelia predplatených služieb videa na požiadanie v Európe (8) zvyčajne podiel, ktorý je výrazne nad 1 % na vnútroštátnych trhoch, na ktorých pôsobia.

Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia považuje za vhodné v zásade oslobodiť od povinností podľa článku 13 tých poskytovateľov, ktorých podiel sledovanosti v dotknutom členskom štáte je menej ako 1 %.

Pokiaľ ide o článok 13 ods. 1, znamená to, že títo poskytovatelia sú svojím členským štátom pôvodu oslobodení od povinnosti dosahovania daného podielu v týchto katalógoch (zameraných na členský štát pôvodu alebo iné členské štáty), v prípade ktorých je ich podiel sledovanosti pod uvedenou prahovou hodnotou. Pokiaľ ide o článok 13 ods. 2, znamená to, že títo poskytovatelia sú členským štátom, na ktorý sú služby zamerané, oslobodení od finančného prispievania na produkciu európskych diel.

4.2.   Lineárne audiovizuálne mediálne služby

V prípade lineárnych služieb je pojem sledovanosti už stanovený a služby merania sledovanosti existujú v niekoľkých členských štátoch. Vymedzenie nízkej sledovanosti by preto malo vychádzať z ukazovateľov, ktoré sú už prijaté a ktoré sa používajú v súvislosti so smernicou o AVMS, konkrétne denný podiel sledovanosti (9) vypočítavaný za referenčný rok.

Z hľadiska prítomnosti iných než domácich poskytovateľov je trh s lineárnymi službami odlišný od trhu s videom na požiadanie. V prípade videa na požiadanie na vnútroštátnych trhoch do veľkej miery dominujú iní než domáci poskytovatelia. To v prípade lineárnych služieb neplatí. Hlavnými subjektmi sú zvyčajne televízne skupiny, ktoré na svojich domácich trhoch všeobecne získavajú celé alebo veľké časti podielu sledovanosti. Podľa nedávnej štúdie je audiovizuálny trh EÚ charakterizovaný obmedzeným počtom televíznych kanálov, ktoré získavajú veľkú časť sledovanosti. Drvivá väčšina kanálov má malý podiel na sledovanosti: len 5 % televíznych kanálov má podiel sledovanosti nad 10 % a približne 80 % televíznych kanálov v ľubovoľnej krajine Únie má sledovanosť maximálne 2 % (10).

Prahová hodnota nízkej sledovanosti by sa mohla určiť s ohľadom na prítomnosť a postavenie kanálov na trhu s lineárnymi audiovizuálnymi mediálnymi službami z hľadiska sledovanosti. Ak sa teda vezmú do úvahy charakteristické vlastnosti trhu s lineárnymi službami, za kanály s nízkou sledovanosťou v zmysle článku 13 ods. 6 smernice o AVMS by sa mali považovať cezhraničné kanály s podielom sledovanosti do 2 % v príslušnom členskom štáte (11). Najmä v prípade poskytovateľov s viacerými zacielenými kanálmi môžu členské štáty pri uplatňovaní výnimky zvažovať celkové postavenie poskytovateľa na vnútroštátnom trhu (12).

5.   Úpravy na zohľadnenie špecifického charakteru finančných príspevkov

V článku 13 ods. 2 smernice o AVMS sa uvádzajú dva druhy povinných finančných príspevkov na produkciu európsky diel, a to priame investície do audiovizuálneho obsahu a príspevky do národných fondov (poplatky). Komisia zastáva názor, že pri určovaní vhodných prahových hodnôt by sa mali vziať do úvahy aj odlišné vplyvy týchto druhov povinností na cezhraničných poskytovateľov. Priame investície (napr. produkcia, koprodukcia, nadobudnutie práv na diela) vzhľadom na odlišnú mieru finančnej angažovanosti a súvisiacich rizík zvyčajne predpokladajú vyššie podnikateľské úsilie než platba poplatku. Splnenie povinnosti investovania závisí aj od dostupnosti európskych diel vrátane produkčných projektov, do ktorých by poskytovateľ mohol dostupné zdroje investovať.

Komisia chápe, že v niektorých členských štátoch, a to v závislosti najmä od veľkosti a štruktúry audiovizuálneho trhu, sa môže považovať za dôležité uplatňovať povinnosť finančného príspevku aj na služby na požiadanie s obratom do 2 miliónov EUR alebo s podielom sledovanosti menej ako 1 %, ako aj na cezhraničné lineárne služby s podielom na sledovanosti do 2 %, najmä služby platenej televízie, pretože ich postavenie na vnútroštátnych trhoch sa stále môže považovať za dôležité. S cieľom riešiť takéto situácie sa členské štáty môžu rozhodnúť uplatňovať nižšie prahové hodnoty, a to v náležite odôvodnených prípadoch a v súlade so svojimi cieľmi kultúrnej politiky vrátane cieľa zaručiť udržateľnosť národných systémov financovania audiovizuálnej a filmovej tvorby.

V týchto prahových hodnotách a stanovených finančných príspevkoch by sa mala zohľadňovať finančná kapacita služby, mala by sa rešpektovať zásada nediskriminácie a proporcionality, nemal by sa ohrozovať vývoj na trhu a mal by sa umožňovať vstup nových subjektov na trh.

Pokiaľ ide o povinnosť priamych investícií cezhraničných poskytovateľov, Komisia vyzýva členské štáty, najmä štáty s väčšími audiovizuálnymi trhmi, aby zvážili aj výnimku pre podniky s celkovým obratom nad 2 milióny EUR (13), a to stanovením vyššej prahovej hodnoty, alebo im prípadne môžu stanoviť menej náročné povinnosti investovania. Môžu pritom zohľadniť najmä možné ťažkosti spojené s hľadaním audiovizuálnej produkcie, do ktorej by sa v dotknutom členskom štáte dali dostupné zdroje investovať.

IV.   PROCEDURÁLNE POZNÁMKY

Hoci vykonávanie článku 13 ods. 1 a článku 13 ods. 2 smernice o AVMS je zodpovednosťou vnútroštátnych orgánov, nabádajú sa k aktívnej spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi ostatných členských štátov v oblastiach, ktorými sa tieto usmernenia zaoberajú. Táto spolupráca môže byť opodstatnená najmä vzhľadom na získavanie príslušných údajov alebo informácií a na obmedzenie rizík odlišného výkladu zo strany vnútroštátnych orgánov. Vhodným fórom na uľahčenie takejto spolupráce by mohla byť skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA).

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa národné regulačné orgány vyzývajú, aby si vymieňali informácie, údaje a najlepšie postupy so skupinou ERGA a aby diskutovali o všetkých problémoch, s ktorými sa pri uplatňovaní týchto usmernení stretnú. V tejto súvislosti by skupina ERGA mala Komisiu upozorniť na významné problémy v prístupoch národných regulačných orgánov. Komisia bude kontaktný výbor pre smernicu o AVMS informovať o takomto vývoji.

V rámci povinností podávania správ podľa článku 13 ods. 4 smernice o AVMS by členské štáty mali informovať Komisiu o uplatňovaní týchto usmernení.

---

(1)  Na účely týchto usmernení sa odkazy na smernicu o AVMS chápu ako odkazy na smernicu 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1), zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018 (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 69).

(2)  Sériu treba chápať ako postupnosť súvisiacich filmov odohrávajúcich sa v tom istom fiktívnom svete.

(3)  Podľa štúdie Európskeho audiovizuálneho observatória sa v EÚ produkujú predovšetkým krátke formáty (hrané televízne tituly maximálne s 26 epizódami). Konkrétnejšie má 90 % všetkých hraných televíznych titulov najviac 26 epizód, z čoho 44 % sú televízne filmy (1 až 2 epizódy). Ich podiel je však obmedzený, tvoria len 33 % z celkového počtu titulov. Dlhoformátové televízne hrané programy naopak predstavujú len 10 % z počtu vyprodukovaných titulov, ale tvoria 67 % všetkých vyprodukovaných hodín hranej televíznej tvorby. V tej istej štúdii sa poukazuje na to, že kratšie formáty možno považovať za „vysokokvalitnú“ hranú televíznu tvorbu s potenciálom koprodukcie a vývozu, zatiaľ čo dlhé formáty majú všeobecne nižšie produkčné náklady a silnejšie národné zázemie a pravdepodobne menší potenciál cezhraničného využitia. Z tohto hľadiska by mohol mať výpočet podľa titulov pozitívny vplyv na obeh európskych diel so skutočným potenciálom cezhraničného využitia. Pozri G. Fontaine: Produkcia hranej televíznej tvorby v Európskej únii (TV fiction production in the European Union), Európske audiovizuálne observatórium, Štrasburg, 2017.

(4)  C. Grece: Filmy v katalógoch videa na požiadanie – pôvod, obeh a vek (Films in VOD catalogues – Origin, Circulation and Age), vydanie 2018, Európske audiovizuálne observatórium, Štrasburg, 2018.

(5)  Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúce sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov [oznámené pod číslom dokumentu C(2003) 1422] (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

(6)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs/docs/meg_guidelines.pdf.

(7)  Pozri najmä články 3 a 6 odporúčania.

(8)  Pozri napríklad správu Hlavné skupiny „over-the-top“ predplatených služieb videa na požiadanie v Európe podľa odhadovaného počtu predplatiteľov (Main OTT SVOD groups in Europe by estimated number of subscribers) (december 2018), zverejnenú v rámci ročenky Európskeho audiovizuálneho observatória z roku 2019, Štrasburg, december 2018.

(9)  Pozri Revidované usmernenia na monitorovanie uplatňovania článkov 16 a 17 smernice o audiovizuálnych a mediálnych službách (AVMS) [Revised guidelines for monitoring the application of Articles 16 and 17 of the Audiovisual and Media Services (AVMS) Directive], Doc CC AVMSD (2011) 2, s. 3.

(10)  A. Schneeberger: Internacionalizácia trhov televíznych divákov v Európe (The internationalisation of TV audience markets in Europe), Európske audiovizuálne observatórium, Štrasburg, 2019, s. 16.

(11)  Pre takéto trhy sú typické veľmi významné podiely niekoľkých kanálov (80 % podielu sledovanosti zvyčajne pripadá na 20 % kanálov) a vysoký počet kanálov s malou sledovanosťou (80 % televíznych kanálov v Európe má priemerný podiel sledovanosti maximálne 2 %).

(12)  Môžu posúdiť, či poskytovateľ celkovo patrí medzi najväčších poskytovateľov s 80 % podielom sledovanosti v krajine.

(13)  Vypočítané v súlade s ustanoveniami už citovaného odporúčania Komisie 2003/361/ES týkajúceho sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 7.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/17

---

Výmenný kurz eura (1)

6. júla 2020

(2020/C 223/04)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1325 |
| JPY | Japonský jen | 121,78 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4516 |
| GBP | Britská libra | 0,90505 |
| SEK | Švédska koruna | 10,4848 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0642 |
| ISK | Islandská koruna | 157,20 |
| NOK | Nórska koruna | 10,6218 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 26,705 |
| HUF | Maďarský forint | 352,83 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,4689 |
| RON | Rumunský lei | 4,8375 |
| TRY | Turecká líra | 7,7743 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6230 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5333 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,7769 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7293 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5753 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 350,51 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 19,2761 |
| CNY | Čínsky juan | 7,9498 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5610 |
| IDR | Indonézska rupia | 16 328,00 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,8441 |
| PHP | Filipínske peso | 55,871 |
| RUB | Ruský rubeľ | 81,3769 |
| THB | Thajský baht | 35,158 |
| BRL | Brazílsky real | 5,9745 |
| MXN | Mexické peso | 25,1207 |
| INR | Indická rupia | 84,4535 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1325

JPY

Japonský jen

121,78

DKK

Dánska koruna

7,4516

GBP

Britská libra

0,90505

SEK

Švédska koruna

10,4848

CHF

Švajčiarsky frank

1,0642

ISK

Islandská koruna

157,20

NOK

Nórska koruna

10,6218

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

26,705

HUF

Maďarský forint

352,83

PLN

Poľský zlotý

4,4689

RON

Rumunský lei

4,8375

TRY

Turecká líra

7,7743

AUD

Austrálsky dolár

1,6230

CAD

Kanadský dolár

1,5333

HKD

Hongkongský dolár

8,7769

NZD

Novozélandský dolár

1,7293

SGD

Singapurský dolár

1,5753

KRW

Juhokórejský won

1 350,51

ZAR

Juhoafrický rand

19,2761

CNY

Čínsky juan

7,9498

HRK

Chorvátska kuna

7,5610

IDR

Indonézska rupia

16 328,00

MYR

Malajzijský ringgit

4,8441

PHP

Filipínske peso

55,871

RUB

Ruský rubeľ

81,3769

THB

Thajský baht

35,158

BRL

Brazílsky real

5,9745

MXN

Mexické peso

25,1207

INR

Indická rupia

84,4535

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 7.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/18

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2020/C 223/05)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey), |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey),

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, USA), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, USA),

| — | Tilney Group Limited („Tilney“, Spojené kráľovstvo), ktorý je pod výlučnou kontrolou podniku Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey) a |
| --- | --- |

—

Tilney Group Limited („Tilney“, Spojené kráľovstvo), ktorý je pod výlučnou kontrolou podniku Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey) a

| — | Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson“, Spojené kráľovstvo). |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson“, Spojené kráľovstvo).

Podniky Permira a Warburg Pincus získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celými podnikmi Smith & Williamson a Tilney. Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Podnik Permira pôsobí v oblasti súkromného kapitálu a zameriava sa na poskytovanie služieb súvisiacich so správou investícií, a to viacerým investičným fondom. |
| --- | --- |

—

Podnik Permira pôsobí v oblasti súkromného kapitálu a zameriava sa na poskytovanie služieb súvisiacich so správou investícií, a to viacerým investičným fondom.

| — | Warburg Pincus je celosvetová spoločnosť so sídlom v New Yorku, ktorá pôsobí v oblasti súkromného kapitálu. Portfóliové spoločnosti Warburg Pincus pôsobia v rôznych odvetviach vrátane energetiky, finančných služieb, zdravotnej starostlivosti, priemyselných a obchodných služieb, technológií, médií a telekomunikácií. |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus je celosvetová spoločnosť so sídlom v New Yorku, ktorá pôsobí v oblasti súkromného kapitálu. Portfóliové spoločnosti Warburg Pincus pôsobia v rôznych odvetviach vrátane energetiky, finančných služieb, zdravotnej starostlivosti, priemyselných a obchodných služieb, technológií, médií a telekomunikácií.

| — | Tilney je nezávislá spoločnosť spravujúca majetok, ktorá má sídlo v Londýne a kancelárie v celom Spojenom kráľovstve. Pôsobí predovšetkým v oblasti poskytovania finančného plánovania, správy investícií a poradenských služieb pre súkromných klientov. |
| --- | --- |

—

Tilney je nezávislá spoločnosť spravujúca majetok, ktorá má sídlo v Londýne a kancelárie v celom Spojenom kráľovstve. Pôsobí predovšetkým v oblasti poskytovania finančného plánovania, správy investícií a poradenských služieb pre súkromných klientov.

| — | Smith & Williamson je nezávislá spoločnosť poskytujúca finančné a odborné služby, ktorá má sídlo v Londýne a kancelárie v celom Spojenom kráľovstve a Írsku. Smith & Williamson ponúka jednotlivcom a podnikom služby v oblasti odbornej a finančnej správy a správy investícií. |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson je nezávislá spoločnosť poskytujúca finančné a odborné služby, ktorá má sídlo v Londýne a kancelárie v celom Spojenom kráľovstve a Írsku. Smith & Williamson ponúka jednotlivcom a podnikom služby v oblasti odbornej a finančnej správy a správy investícií.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Wiliamson

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 (ďalej len „nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 7.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/20

---

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2020/C 223/06)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„Casciotta d’Urbino“

EÚ č.: PDO-IT-0005-AM01 – 30. 7. 2018

CHOP (X) CHZO ()

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Consorzio di Tutela Casciotta d’Urbino DOP [konzorcium na ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“], Via Corbara, 81 – 61030 Colli Metauro (Pesaro e Urbino, Italia), tel. +39 0721879832, fax: +39 0721879807, e-mail: casciottadiurbino@.it

Konzorcium na ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“ tvoria výrobcovia syra „Casciotta d’Urbino“. Konzorcium je oprávnené predložiť žiadosť o zmenu podľa článku 13 ods. 1 vyhlášky ministerstva poľnohospodárskej, potravinovej a lesníckej politiky č. 12511 zo 14. októbra 2013.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

| ☐ | Názov výrobku |
| --- | --- |

☐

Názov výrobku

| ☒ | Opis výrobku |
| --- | --- |

☒

Opis výrobku

| ☒ | Zemepisná oblasť |
| --- | --- |

☒

Zemepisná oblasť

| ☒ | Dôkaz o pôvode |
| --- | --- |

☒

Dôkaz o pôvode

| ☒ | Spôsob výroby |
| --- | --- |

☒

Spôsob výroby

| ☐ | Súvislosť |
| --- | --- |

☐

Súvislosť

| ☒ | Označovanie |
| --- | --- |

☒

Označovanie

| ☒ | Iné: články špecifikácie sa premenujú a vkladajú sa niektoré články o označení a kontrolnom orgáne |
| --- | --- |

☒

Iné: články špecifikácie sa premenujú a vkladajú sa niektoré články o označení a kontrolnom orgáne

4.   Typ zmeny (zmien)

| ☐ | Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

| ☒ | Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorého nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument |
| --- | --- |

☒

Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorého nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument

5.   Zmena (zmeny)

CHOP „Casciotta d’Urbino“ bolo zaregistrované podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1107/96 podľa postupu stanoveného v článku 17 nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92.

Podrobnosti o predmetnom CHOP možno nájsť vo vyhláške ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky zo 4. augusta 1993, v súhrne a v päťstranovej správe.

Táto zmena preto spočíva vo vložení všetkých informácií obsiahnutých v týchto rôznych dokumentoch do špecifikácie výrobku, čím sa špecifikácia zosúladí s nariadením.

Opis výrobku

Zmena sa týka článku 2 špecifikácie (vyhláška ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky zo 4. augusta 1995), teraz bodu 3.2 jednotného dokumentu.

| — | Horná hranica výšky bochníkov syra sa zvýši. |
| --- | --- |

—

Horná hranica výšky bochníkov syra sa zvýši.

Súčasné znenie textu:

„Výška bochníka od 5 cm do 7 cm“

sa nahrádza takto:

„Výška bochníka od 5 cm do 9 cm“.

Ako vyplynulo z kontrol v priebehu rokov, výška bochníka syra môže byť väčšia ako výška 7 cm, ktorá sa v súčasnosti uvádza v špecifikácii, pričom požiadavky na priemer a hmotnosť zostávajú rovnaké.

Tieto rozmery sa musia opraviť, aby sa syry nemohli považovať za nevyhovujúce iba z dôvodu chyby, ku ktorej došlo pri príprave špecifikácie výrobku, a to hlavne preto, že dostupné údaje nepredstavovali v plnej miere skutočné okolnosti pri výrobe syra „Casciotta d’Urbino“.

| — | Dopĺňa sa tento text:

  „Na potiahnutie povrchu syrov sa môže použiť akákoľvek látka povolená podľa platných pravidiel. Tento vonkajší povrch (kôrka) nie je jedlý.“ |
| --- | --- |

—

Dopĺňa sa tento text:

„Na potiahnutie povrchu syrov sa môže použiť akákoľvek látka povolená podľa platných pravidiel. Tento vonkajší povrch (kôrka) nie je jedlý.“

Aj keď tento postup, ktorý používajú niektorí výrobcovia syra, nie je súčasnou špecifikáciou zakázaný, javí sa ako vhodné doplniť tento výslovný odkaz.

Zemepisná oblasť

Zemepisná oblasť

Zemepisná oblasť sa upravuje tak, aby sa zohľadnili administratívne zmeny, pričom sa uvedie, že niektoré obce patria do provincie Rimini. Článok 1 špecifikácie (vyhláška ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky zo 4. augusta 1995), písmeno f) zhrnutia, bod 4 jednotného dokumentu.

Súčasné znenie:

„Syr „Casciotta d’Urbino“ sa vyrába a dozrieva v provincii Pesaro e Urbino, ktorá je tiež oblasťou pôvodu použitého mlieka.“

sa nahrádza takto:

„Syr „Casciotta d’Urbino“ sa vyrába a dozrieva v provincii Pesaro e Urbino, ako aj v obciach Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo a Pennabilli v provincii Rimini. Toto je aj oblasť pôvodu použitého mlieka.“

Samotná zemepisná oblasť sa nezmenila, ale niektoré obce, ktoré počas registrácie označenia boli súčasťou provincie Pesaro e Urbino, teraz patria do provincie Rimini.

Dôkaz o pôvode

Dôkaz o pôvode

Dopĺňa sa samostatný článok o dôkaze o pôvode, ktorý sa v súčasnosti v špecifikácii nenachádza.

Článok má toto znenie:

„Článok 4

Dôkaz o pôvode

Každá fáza výrobného procesu sa monitoruje a všetky vstupy a výstupy sa zaznamenávajú. Tým sa zabezpečí vysledovateľnosť výrobkov, čomu pomáha aj zápis poľnohospodárov, výrobcov syra, prevádzok na zrenie, prevádzok vykonávajúcich krájanie porcií a baliarní do registrov vedených kontrolným orgánom a zabezpečenie toho, aby sa všetky vyprodukované množstvá bezodkladne deklarovali. Všetky fyzické a právnické osoby zapísané v registroch podliehajú kontrolám zo strany kontrolného orgánu v súlade so špecifikáciou a s príslušným plánom kontrol.“

Vložením informácií o dôkaze pôvodu sa špecifikácia výrobku zosúladí s nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

Spôsob výroby

Spôsob výroby

| — | Prvý odsek článku 2 špecifikácie výrobku bol zmenený vypustením:






  — | opisu syra ako „polouvareného syra“, |
| --- | --- | --- |

—

Prvý odsek článku 2 špecifikácie výrobku bol zmenený vypustením:

—

opisu syra ako „polouvareného syra“,

| — | slov „z dvoch denných dojení“. |
| --- | --- |

—

slov „z dvoch denných dojení“.

Súčasné znenie:

„Syr „Casciotta d’Urbino“ je polouvarený syr vyrobený z mlieka – zo 70 % až 80 % plnotučného ovčieho mlieka zmiešaného s plnotučným kravským mliekom z dvoch denných dojení, ktoré tvorí zvyšných 20 až 30 % – z oblasti opísanej v článku 3.“

Syr „Casciotta d’Urbino“ je polouvarený syr vyrobený z mlieka – zo 70 % až 80 % plnotučného ovčieho mlieka zmiešaného s plnotučným kravským mliekom z dvoch denných dojení, ktoré tvorí zvyšných 20 až 30 % – z oblasti opísanej v článku 3.

sa nahrádza takto:

„„Casciotta d’Urbino“ je syr vyrobený z mlieka plnotučného ovčieho mlieka (70 % až 80 %) zmiešaného s plnotučným kravským mliekom (zvyšných 20 až 30 %) z oblasti opísanej v článku 3.“

Dôvod vypustenia slova „polouvarený“ je ten, že „Casciotta d’Urbino“ nespĺňa požiadavky na to, aby sa mohol označovať ako „polouvarený syr“ (formaggio a pasta semicotta) uvedené v najpoužívanejších klasifikáciách. V priebehu rokov táto definícia spôsobovala určité problémy v kontrolnej fáze. Vypustením tohto výrazu sa preto opravuje nepresnosť v súčasnej špecifikácii a nemení sa špecifickosť ani vlastnosti výrobku.

formaggio a pasta semicotta

Vypustenie odkazu na dve denné dojenia odráža potrebu zaviesť možnosť použitia dojacich robotov

Ako ukázali roky testovania, kontrola obsahu požadovaného pomeru tuku a kazeínu v syre je dostatočná na to, aby sa zabezpečilo, že má vlastnosti stanovené v špecifikácii produktu. Používanie dojacich robotov nemá z technického ani vedeckého hľadiska vplyv na vlastnosti mlieka, pričom sa zlepšujú normy pre dobré životné podmienky zvierat.

| — | Do špecifikácie by sa mali zahrnúť podrobnosti o plemenách a potrave hospodárskych zvierat, ktoré sa doteraz vyskytovali iba v dokumentoch, ktoré vlastní konzorcium pre ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“. |
| --- | --- |

—

Do špecifikácie by sa mali zahrnúť podrobnosti o plemenách a potrave hospodárskych zvierat, ktoré sa doteraz vyskytovali iba v dokumentoch, ktoré vlastní konzorcium pre ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“.

Zoznam plemien uvedený v spise použitom pri registrácii názvu „Casciotta d’Urbino“ sa v skutočnosti považuje skôr za reprezentatívny ako vyčerpávajúci zoznam plemien oviec, ktoré sa nachádzali v poľnohospodárskych podnikoch v čase registrácie.

V dokumentácii pripojenej k žiadosti o registráciu, ktorá je súčasťou spisov Komisie, sa neuvádzajú plemená hovädzieho dobytka, hoci sa v nich uvádzajú tieto plemená oviec: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Vissana, Merino.

V komplexnejších a podrobnejších dokumentoch združenia výrobcov sa uvádzajú tieto

plemená oviec: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella Bianca, Fabrianese, Pinzirita a kríženci týchto plemien,

plemená hovädzieho dobytka: Frisona Italiana, Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italianna, Jersey a kríženci týchto plemien.

Úplný zoznam plemien oviec a hovädzieho dobytka, ktorých mlieko sa používa na výrobu syra „Casciotta d’Urbino“, sa preto dopĺňa do navrhovaného znenia špecifikácie.

Navrhuje sa doplniť aj tieto plemená oviec: Delle Langhe, Lacaune a Assaf.

Doplnenie vyššie uvedených plemien je opodstatnené aj ich prispôsobením sa polostabilnému ustajneniu. V chovoch sa už asi desať rokov vyskytujú časté a škodlivé útoky vlkov, ktoré sa túlajú po tejto oblasti, a to aj vo dne, čo núti poľnohospodárov skracovať obdobie pastvy a uprednostňovať plemená, ktoré sú lepšie prispôsobené na prípadný chov v ovčincoch.

Dopĺňa sa tento nový text:

„Plemená oviec sú: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella Bianca, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita a kríženci týchto plemien.

Kravské mlieko sa získava z plemien Frisona Italiana, Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italianna, Jersey a krížencov týchto plemien.“

Pokiaľ ide o krmivo pre zvieratá, v texte sa uvádza, že:

Hospodárske zvieratá sa môžu ustajniť alebo držať na pastvine.

Najmenej 50 % základného krmiva dojníc (ktoré pozostáva z čerstvých alebo sušených krmovín, krmív alebo kŕmnych koncentrátov) musí pochádzať z oblasti pôvodu uvedenej v článku 3 a podáva sa kravám počas laktácie alebo v čase zastavenia produkcie mlieka, ako aj jaloviciam starším ako 7 mesiacov. Najmenej 75 % sušiny v dennej kŕmnej dávke musí pochádzať z krmív vyprodukovaných v oblasti výroby mlieka uvedenej v článku 3. Povolené krmoviny tvoria: čerstvé krmoviny z trvalých alebo dočasných lúk, kŕmne plodiny, seno získané sušením plodín na poli, slama z obilnín, trávna siláž, sekaná tráva a silážované seno. Povolené krmivo tvoria: obilniny a obilné výrobky, kukuričná kaša, olejnaté semená a výrobky z olejnatých semien, hľuzy a korene, suché krmoviny a výrobky cukrovarníckeho priemyslu, napríklad melasa a/alebo deriváty, iba ako pomocné technologické látky a príchute do 2,5 % sušiny v dennej kŕmnej dávke. Povolené sú aj: strukoviny a sušené semená rohovníka a ich deriváty, tuky, minerálne soli povolené platnými právnymi predpismi a prídavné látky, ako sú vitamíny, stopové prvky, aminokyseliny, arómy a antioxidanty povolené platnými právnymi predpismi, s dodatočnou požiadavkou, že všetky použité antioxidanty a arómy musia byť prírodné alebo prírodne identické. Povolené je aj použitie neaktívnych pivovarských kvasníc v premixoch potravinárskych prísad.

Základná potrava oviec pozostáva z čerstvých alebo suchých krmovín, krmív a/alebo koncentrátov, z ktorých najmenej 50 % musí pochádzať z oblasti pôvodu uvedenej v článku 3. Najmenej 75 % sušiny v dennej kŕmnej dávke musí pochádzať z krmív vyprodukovaných v oblasti výroby mlieka uvedenej v článku 3.

Základná potrava oviec

Krmivo pre obidva druhy zvierat nepochádza výlučne zo zemepisnej oblasti, pretože v dôsledku postupného zastavovania poľnohospodárskej činnosti a zemepisných a klimatických podmienok táto oblasť v súčasnosti nemôže uspokojiť celkový dopyt fariem po krmive, čo sa s veľkou pravdepodobnosťou nezmení ani v budúcnosti. Keďže nie je možné nahradiť toto krmivo iným krmivom vysokej kvality z oblasti, je potrebné povoliť používanie krmovín, koncentrátov a doplnkových krmív pochádzajúcich z prostredia mimo tejto oblasti. Tieto produkty sa vyznačujú vysokou mierou degradácie a rozpustnosti (krmivo s veľkosťou častíc menšou ako 0,8 cm) a poskytujú energiu (tvorenú hlavne rezervnými sacharidmi, ako je škrob) a ľahko dostupný proteín pre mikrobióm. Keďže ich úloha je obmedzená na fyziologickú funkciu na podporu tohto mikrobiómu, nemajú žiadny vplyv na vlastnosti mlieka a syra „Casciotta d’Urbino“. Príjem bohatej kŕmnej dávky založenej na krmovinách s najmenej 75 % sušiny v dennej kŕmnej dávke vyprodukovanej v oblasti prispieva k chemickým a senzorickým vlastnostiam suroviny a hotového výrobku. Ide teda o dôležité spojenie medzi surovinou, hotovým výrobkom a územím. „

Táto zmena je reakciou na potrebu zosúladiť špecifikáciu výrobku s nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

| — | Zmena článku 2 písm. a) súčasnej špecifikácie: |
| --- | --- |

—

Zmena článku 2 písm. a) súčasnej špecifikácie:

V tomto článku sa teraz uvádza, že mlieko môže byť surové alebo pasterizované. Umožňuje sa v ňom aj použitie štartovacích kultúr. Veta opisujúca fázu po oddelení syreniny sa takisto preformulovala.

Súčasné znenie:

„Syrenie ovčieho a kravského mlieka sa uskutočňuje pri teplote približne 35 °C pomocou tekutého a/alebo práškového syridla. Syry sa musia manuálne lisovať do vhodných foriem charakteristickým postupom.“

sa nahrádza takto:

„Syrenie surového alebo pasterizovaného ovčieho a kravského mlieka sa uskutočňuje pri teplote približne 35 °C pomocou tekutého a/alebo práškového syridla. Môžu sa použiť aj štartovacie kultúry. Syrenina sa musí umiestniť do vhodných foriem na vytlačenie srvátky.“

Keďže súčasná špecifikácia neobsahuje nijakú zmienku o tom, či sa má používať surové alebo tepelne ošetrené mlieko, považuje sa za vhodné spresniť, že použité mlieko môže byť surové aj tepelne ošetrené, čím sa umožní aj primeraná kontrola. Táto prax bola pri výrobe syra „Casciotta d’Urbino“ vždy bežná.

V dôsledku všeobecného zlepšenia mikrobiologických vlastností mlieka v ostatných rokoch sa podstatne znížilo množstvo prítomných baktérií, čo v niektorých prípadoch spôsobovalo problémy vo fáze syrenia a zrenia. Na prekonanie týchto možných problémov špecifikácia teraz obsahuje možnosť použitia mliečnych štartovacích kultúr.

| — | Článok 2 písm. b) sa mení. |
| --- | --- |

—

Článok 2 písm. b) sa mení.

Súčasné znenie:

„Výrobcovia syra môžu syry soliť za sucha alebo striedať solenie za sucha so soľným roztokom. Syr sa musí nechať zrieť 20 až 30 dní pri teplote 10 – 14 °C a vlhkosti 80 – 90 %, v závislosti od veľkosti.“

sa nahrádza takto:

„Solenie: Výrobcovia syra môžu syry soliť za sucha alebo v soľnom roztoku. Syr sa musí nechať zrieť 15 až 30 dní pri teplote 8 – 14 °C a vlhkosti 80 – 90 %, v závislosti od veľkosti.

Opis spôsobov solenia sa preformuloval, minimálny čas zrenia sa znížil z 20 na 15 dní a minimálna teplota pri zrení sa znížila z 10 °C na 8 °C.“

Keď výrobcovia v špecifikácii použili slovo „striedať“, ich zámerom bolo, aby tieto dve možnosti boli „alternatívami“, t. j. výrobcovia syra majú na výber z týchto dvoch možností. Preto sa prijalo rozhodnutie zjednodušiť opis tohto kroku výroby, aby sa predišlo nesprávnemu výkladu.

V dôsledku pokroku v technológii, ktorú v posledných rokoch zaviedli výrobcovia syrov, vrátane úprav s cieľom dosiahnuť súlad s právnymi predpismi EÚ v oblasti zdravia a hygieny, sa zlepšil výrobný proces, takže normy stanovené v špecifikácii výrobku „Casciotta d’Urbino“ sa môžu dosiahnuť pri kratšom čase zrenia.

Zníženie teploty zrenia bolo nevyhnutné, pretože v posledných rokoch použitie presnejších teplomerov na miestach, kde syr „Casciotta d’Urbino“ zrie, odhalilo potrebu preskúmať tento parameter, aby sa predišlo nesúladu výrobku s vlastnosťami CHOP „Casciotta d’Urbino“.

Súvislosť

Súvislosť

Špecifikácia má obsahovať aj samostatný článok o súvislosti, ktorý bol doteraz uvedený len v zhrnutí. Informácie z písmen d) a f) zhrnutia sa preto musia zahrnúť do špecifikácie ako článok 6 s názvom „Súvislosť so zemepisnou oblasťou“. Doplnili sa aj niektoré informácie stanovené v nariadení EÚ.

Dopĺňa sa tento článok:

„Článok 6

Súvislosť s miestnou oblasťou

Zemepisná súvislosť vyplýva zo špecifických miestnych pôdnych a klimatických podmienok, ako aj z poľnohospodárskej praxe, ktorá sa vykonáva najmä s použitím miestnych pasienkov. Rozumné využívanie veľmi degradovaných alebo degradovateľných pasienkov zabraňuje nadmernému využívaniu pasienkov a zlepšuje vlastnosti pasienkov tým, že zabezpečuje väčšiu rovnováhu medzi poľnohospodárskou pôdou, lesnou pôdou a pasienkami. Prispievajúcim faktorom je rozširovanie rastlinnej výroby, ktorá okrem zabezpečenia udržiavania poľnohospodárskej a lesnej pôdy určuje jej zloženie, čím dodáva mlieku, a teda aj syru jeho charakteristickú vôňu a chuť. Medzi významné ľudské faktory patrí historická prítomnosť syra a jeho šírenie po vymedzenej oblasti.

Chov oviec a hovädzieho dobytka siaha až do roku 1500, keď ho podporovala politika vojvodov z Montefeltro a Rovere s cieľom obmedziť sezónny presun dobytka na ich vlastných pozemkoch.

Mnohé dôkazy z obdobia renesancie svedčia o tom, že už v tých časoch bol syr vo vymedzenej oblasti rozšírený.

Špecifickosť výrobku je daná jeho veľkosťou, hmotnosťou a výškou boku, ktoré úzko súvisia s používaním terakotových a keramických foriem s uzavretým vypuklým dnom a malou dierou na vypúšťanie srvátky, ktorá je typická pre oblasť Urbania.

Ďalším veľmi špecifickým znakom je zloženie mliekovej zmesi použitej na výrobu syra (70 % ovčieho mlieka a 30 % kravského mlieka).

Výrobné postupy, stáročná tradícia a klimatické a environmentálne podmienky sa podieľajú na špecifických organoleptických a komerčných vlastnostiach výrobku. Syr „Casciotta d’Urbino“ má tenkú kôrku, ktorá zvyčajne po dozretí získava farbu slamy. Po nakrájaní má cesto belavú slamenú farbu, jemnú a drobivú štruktúru a vyznačuje sa mierne rozptýlenými dierkami (tzv. buchini), ktoré sa tvoria v dôsledku prirodzenej tvorby plynu). Keď nie je syr „Casciotta d’Urbino“ vyzretý, zachováva si príchute typické pre čerstvé mlieko, čo sa prejavuje najmä v jeho čerstvej a aromatickej vôni. Syr „Casciotta d’Urbino“ má sladkú, plnú a príjemne kyslú chuť, typickú pre ovčie a kravské mlieko.“

Označovanie

Označovanie

Článok týkajúci sa spôsobu označovania a predaja výrobku sa rozširuje (článok 3 súčasnej špecifikácie, článok 8 navrhovanej špecifikácie). Špecifikácie v súvislosti s logom CHOP, ktoré boli doteraz opísané v prílohe, sa teraz takisto zahrnú do textu špecifikácie výrobku.

Súčasné znenie:

„Pri uvoľnení na spotrebu musí byť syr s označením pôvodu „Casciotta d’Urbino“ označený logom uvedeným v prílohe A (ktorá je neoddeliteľnou súčasťou tejto vyhlášky), aby sa zaručilo, že spĺňa všetky príslušné právne požiadavky.“

sa nahrádza takto:

„Syry s CHOP „Casciotta d’Urbino“ sa uvoľňujú na spotrebu buď celé, alebo porciované.

Na jednu z dvoch plochých strán predávaného výrobku sa musí umiestniť informačná etiketa.

Okrem loga výrobku, symbolu EÚ a špecifickej formulácie (podľa pravidiel EÚ) a informácií požadovaných zákonom sa musí na tejto etikete zreteľným a čitateľným písmom uviesť:

| — | nápis „Casciotta d’Urbino“, ktorý sa nesmie preložiť a za ktorým musí byť uvedená skratka (DOP) (alebo PDO) alebo nápis v plnom znení „Denominazione di Origine Protetta“ (chránené označenie pôvodu), |
| --- | --- |

—

nápis „Casciotta d’Urbino“, ktorý sa nesmie preložiť a za ktorým musí byť uvedená skratka (DOP) (alebo PDO) alebo nápis v plnom znení „Denominazione di Origine Protetta“ (chránené označenie pôvodu),

| — | názov, obchodné meno a adresa výrobcu syra, prevádzky na zrenie a baliarne. |
| --- | --- |

—

názov, obchodné meno a adresa výrobcu syra, prevádzky na zrenie a baliarne.

Výrobok sa môže predávať vo vákuovom balení buď vcelku, alebo porciovaný.

Mená a názvy, obchodné názvy alebo názvy značiek sa môžu uviesť za predpokladu, že nemajú pochvalný význam a neuvádzajú spotrebiteľa do omylu. Môžu sa uviesť aj iné pravdivé a overiteľné zmienky povolené podľa aktuálnych právnych predpisov, pokiaľ nie sú v rozpore s účelmi a obsahom špecifikácie výrobku.

Logo pozostáva z jednoduchého vyobrazenia bochníka syra s výrezom veľkosti štvrtky. Syr je vyobrazený v dvoch odtieňoch slamovožltej (pantone 102 a pantone 100) s modrým obrysom (pantone Reflex Blue).

Červená (pantone 032) stuha so zástrihom (tzv. lastovičí chvost) trčí zdola spod bochníka syra.

Nad logom je umiestnený nápis „Casciotta d’Urbino“ v polkruhu (typ písma Futura Bold vo farbe pantone Reflex Blue).

Logo sa môže prispôsobiť na rôzne použitia.“

Image 1

Doplnením týchto informácií je článok kompletnejší a zrozumiteľnejší pre spotrebiteľa.

Iné

Iné

| — | Dopĺňa sa samostatný článok o názve výrobku, ktorý sa v súčasnosti v špecifikácii nenachádza. |
| --- | --- |

—

Dopĺňa sa samostatný článok o názve výrobku, ktorý sa v súčasnosti v špecifikácii nenachádza.

Článok má toto znenie:

„Článok 1

Chránené označenie pôvodu (CHOP) „Casciotta d’Urbino“ sa môže používať iba pre syr, ktorý spĺňa podmienky a požiadavky stanovené v tejto špecifikácii výrobku.“

| — | Dopĺňa sa osobitný článok o kontrolnom orgáne, ktorý sa v súčasnosti v špecifikácii nenachádza. |
| --- | --- |

—

Dopĺňa sa osobitný článok o kontrolnom orgáne, ktorý sa v súčasnosti v špecifikácii nenachádza.

Nový článok znie takto:

„Článok 7

Kontroly

Kontroly

Podľa nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 kontrolný orgán skontroluje, či výrobok spĺňa požiadavky špecifikácie.

Podľa nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 kontrolný orgán skontroluje, či výrobok spĺňa požiadavky špecifikácie.

Kontroly s cieľom preveriť, či výrobok spĺňa požiadavky špecifikácie, vykonáva úrad verejnej kontroly (APC) agentúry regiónu Marche pre potraviny a poľnohospodárstvo (ASSAM) [Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, fax: +39 07185979, e-mail:direzione@assam.marche.it].“

Kontroly s cieľom preveriť, či výrobok spĺňa požiadavky špecifikácie, vykonáva úrad verejnej kontroly (APC) agentúry regiónu Marche pre potraviny a poľnohospodárstvo (ASSAM) [Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, fax: +39 07185979, e-mail:direzione@assam.marche.it].“

Táto zmena je reakciou na potrebu zosúladiť špecifikáciu výrobku s nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

| — | Premenúvajú sa články špecifikácie a dopĺňajú sa niektoré články o kontrolnom orgáne, takže špecifikácia je teraz štruktúrovaná takto: |
| --- | --- |

—

Premenúvajú sa články špecifikácie a dopĺňajú sa niektoré články o kontrolnom orgáne, takže špecifikácia je teraz štruktúrovaná takto:

článok 1 Názov, článok 2 Vlastnosti výrobku, článok 3 Oblasť výroby, článok 4 Dôkaz o pôvode, článok 5 Spôsob výroby, článok 6 Súvislosť so zemepisnou oblasťou, článok 7 Kontroly, článok 8 Balenie a označovanie.

Táto zmena umožňuje skonsolidovať všetky informácie požadované nariadením v špecifikácii tak, aby boli čitateľnejšie.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Casciotta d’Urbino“

„Casciotta d’Urbino“

EÚ č.: PDO-IT-0005-AM01 – 30. 7. 2018

EÚ č.: PDO-IT-0005-AM01 – 30. 7. 2018

CHOP (X) CHZO ()

CHOP (X) CHZO ()

1.   Názov (názvy) [CHOP alebo CHZO]

Názov (názvy) [CHOP alebo CHZO]

„Casciotta d’Urbino“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Pri uvoľnení na spotrebu má výrobok s CHOP „Casciotta d’Urbino“ tieto vlastnosti:

tvar: nízky valcovitý bochník syra so zaoblenými okrajmi,

rozmery: priemer 12 až 16 cm a výška 5 až 9 cm,

hmotnosť 800 až 1200 g podľa veľkosti,

vonkajší vzhľad: tenká kôrka, hrubá asi 1 mm, slamená farba na konci procesu zrenia,

jadro: mäkká a drobivá vnútorná konzistencia s mierne rozptýlenými dierkami, po narezaní má belavú slamovú farbu,

chuť: jemná chuť typická pre používané špecifické postupy výroby syra,

tuk v sušine: najmenej 45 %. Výrobok sa používa ako stolový syr.

Na potiahnutie povrchu syrov sa môže použiť akákoľvek látka povolená podľa platných pravidiel. Tento vonkajší povrch (kôrka) nie je jedlý.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

„Casciotta d’Urbino“ je syr vyrobený zo 70 % až 80 % plnotučného ovčieho mlieka zmiešaného s plnotučným kravským mliekom, ktoré tvorí zvyšných 20 až 30 %.

Povolené plemená oviec sú: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella Bianca, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita a kríženci týchto plemien.

Kravské mlieko sa získava z plemien Frisona Italiana, Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italianna, Jersey a krížencov týchto plemien.

Hospodárske zvieratá sa môžu ustajniť alebo držať na pastvine.

Najmenej 50 % základného krmiva dojníc (ktoré pozostáva z čerstvých alebo sušených krmovín, krmív alebo kŕmnych koncentrátov), ktoré sa podáva kravám počas laktácie alebo v čase zastavenia produkcie mlieka a jaloviciam starším ako 7 mesiacov, musí pochádzať z oblasti pôvodu uvedenej v bode 4. Najmenej 75 % sušiny v dennej kŕmnej dávke musí pochádzať z krmív vyprodukovaných vo vymedzenej zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4. Povolené krmoviny tvoria: čerstvé krmoviny z trvalých alebo dočasných lúk, kŕmne plodiny, seno získané sušením plodín na poli, slama z obilnín, trávna siláž, sekaná tráva a silážované seno. Povolené krmivo tvoria: obilniny a obilné výrobky, kukuričná kaša, olejnaté semená a výrobky z olejnatých semien, hľuzy a korene, suché krmoviny a výrobky cukrovarníckeho priemyslu, napríklad melasa a/alebo deriváty, iba ako pomocné technologické látky a príchute do 2,5 % sušiny v dennej kŕmnej dávke. Povolené sú aj: strukoviny a sušené semená rohovníka a ich deriváty, tuky, minerálne soli povolené platnými právnymi predpismi a prídavné látky, ako sú vitamíny, stopové prvky, aminokyseliny, arómy a antioxidanty povolené platnými právnymi predpismi, s dodatočnou požiadavkou, že všetky použité antioxidanty a arómy musia byť prírodné alebo prírodne identické. Povolené je aj použitie neaktívnych pivovarských kvasníc v premixoch potravinárskych prísad.

Najmenej 50 % základnej potravy oviec (ktorá pozostáva z čerstvých alebo suchých krmovín, krmiva a/alebo koncentrátov) musí pochádzať z vymedzenej zemepisnej oblasti. Najmenej 75 % sušiny krmovín dennej kŕmnej dávky musí pochádzať z krmív vyprodukovaných na území oblasti výroby mlieka uvedenej v bode 4.

Krmivo pre obidva druhy zvierat nepochádza výlučne zo zemepisnej oblasti, pretože v dôsledku postupného zastavovania poľnohospodárskej činnosti a zemepisných a klimatických podmienok táto oblasť v súčasnosti nemôže uspokojiť celkový dopyt fariem po krmive, čo sa s veľkou pravdepodobnosťou nezmení ani v budúcnosti. Keďže nie je možné nahradiť toto krmivo iným krmivom vysokej kvality z oblasti, je potrebné povoliť používanie krmovín, koncentrátov a doplnkových krmív pochádzajúcich z prostredia mimo tejto oblasti. Tieto produkty sa vyznačujú vysokou mierou degradácie a rozpustnosti (krmivo s veľkosťou častíc menšou ako 0,8 cm) a poskytujú energiu (tvorenú hlavne rezervnými sacharidmi, ako je škrob) a ľahko dostupný proteín pre mikrobióm. Keďže ich úloha je obmedzená na fyziologickú funkciu na podporu tohto mikrobiómu, nemajú žiadny vplyv na vlastnosti mlieka a syra „Casciotta d’Urbino“. Príjem bohatej kŕmnej dávky založenej na krmovinách s najmenej 75 % sušiny v dennej kŕmnej dávke vyprodukovanej v oblasti prispieva k chemickým a senzorickým vlastnostiam suroviny a hotového výrobku. Ide teda o dôležité spojenie medzi surovinou, hotovým výrobkom a územím.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky etapy výrobného procesu (chov hovädzieho dobytka, dojenie, výroba syra a dozrievanie) sa musia uskutočňovať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

„Syry s CHOP „Casciotta d’Urbino“ sa uvoľňujú na spotrebu buď celé, alebo porciované. Výrobok sa môže predávať vo vákuovom balení buď vcelku, alebo porciovaný.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na jednu z dvoch plochých strán predávaného výrobku sa musí umiestniť informačná etiketa.

Okrem loga výrobku, symbolu EÚ a špecifickej formulácie (podľa pravidiel EÚ) a informácií požadovaných zákonom sa musí na tejto etikete zreteľným a čitateľným písmom uviesť:

| — | nápis „Casciotta d’Urbino“, ktorý sa nesmie preložiť a za ktorým musí byť uvedená skratka (DOP) (alebo PDO) alebo nápis v plnom znení „Denominazione di Origine Protetta“ (chránené označenie pôvodu), |
| --- | --- |

—

nápis „Casciotta d’Urbino“, ktorý sa nesmie preložiť a za ktorým musí byť uvedená skratka (DOP) (alebo PDO) alebo nápis v plnom znení „Denominazione di Origine Protetta“ (chránené označenie pôvodu),

| — | názov, obchodné meno a adresa výrobcu syra, prevádzky na zrenie a baliarne. |
| --- | --- |

—

názov, obchodné meno a adresa výrobcu syra, prevádzky na zrenie a baliarne.

Mená a názvy, obchodné názvy alebo názvy značiek sa môžu uviesť za predpokladu, že nemajú pochvalný význam a neuvádzajú spotrebiteľa do omylu. Môžu sa uviesť aj iné pravdivé a overiteľné zmienky povolené podľa aktuálnych právnych predpisov, pokiaľ nie sú v rozpore s účelmi a obsahom špecifikácie výrobku.

Logo pozostáva z jednoduchého vyobrazenia bochníka syra s výrezom veľkosti štvrtky. Syr je vyobrazený v dvoch odtieňoch slamovožltej (pantone 102 a pantone 100) s modrým obrysom (pantone Reflex Blue).

Červená (pantone 032) stuha so zástrihom (tzv. lastovičí chvost) trčí zdola spod bochníka syra.

Nad logom je umiestnený nápis „Casciotta d’Urbino“ v polkruhu (typ písma Futura Bold vo farbe pantone Reflex Blue).

Logo sa môže prispôsobiť na rôzne použitia.

Image 2

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Syr „Casciotta d’Urbino“ sa vyrába a dozrieva v provincii Pesaro e Urbino, ako aj v obciach Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo a Pennabilli v provincii Rimini. Toto je aj oblasť pôvodu použitého mlieka.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Zemepisná súvislosť vyplýva zo špecifických miestnych pôdnych a klimatických podmienok, ako aj z poľnohospodárskej praxe, ktorá sa vykonáva najmä s použitím miestnych pasienkov. Rozumné využívanie veľmi degradovaných alebo degradovateľných pasienkov zabraňuje nadmernému využívaniu pasienkov a zlepšuje vlastnosti pasienkov tým, že zabezpečuje väčšiu rovnováhu medzi poľnohospodárskou pôdou, lesnou pôdou a pasienkami. Prispievajúcim faktorom je rozširovanie rastlinnej výroby, ktorá okrem zabezpečenia udržiavania poľnohospodárskej a lesnej pôdy určuje jej zloženie, čím dodáva mlieku, a teda aj syru jeho charakteristickú vôňu a chuť. Medzi významné ľudské faktory patrí historická prítomnosť syra a jeho šírenie po vymedzenej oblasti.

Chov oviec a hovädzieho dobytka siaha až do roku 1500, keď ho podporovala politika vojvodov z Montefeltro a Rovere s cieľom obmedziť sezónny presun dobytka na ich vlastných pozemkoch.

Mnohé dôkazy z obdobia renesancie svedčia o tom, že už v tých časoch bol syr vo vymedzenej oblasti rozšírený.

Špecifickosť výrobku je daná jeho veľkosťou, hmotnosťou a výškou boku, ktoré úzko súvisia s používaním terakotových a keramických foriem s uzavretým vypuklým dnom a malou dierou na vypúšťanie srvátky, ktorá je typická pre oblasť Urbania.

Ďalším veľmi špecifickým znakom je zloženie mliekovej zmesi použitej na výrobu syra (70 % ovčieho mlieka a 30 % kravského mlieka).

Výrobné postupy, stáročná tradícia a klimatické a environmentálne podmienky sa podieľajú na špecifických organoleptických a komerčných vlastnostiach výrobku. Syr „Casciotta d’Urbino“ má tenkú kôrku, ktorá zvyčajne po dozretí získava farbu slamy. Po nakrájaní má cesto belavú slamenú farbu, jemnú a drobivú štruktúru a vyznačuje sa mierne rozptýlenými dierkami (tzv. buchini), ktoré sa tvoria v dôsledku prirodzenej tvorby plynu). Keď nie je syr „Casciotta d’Urbino“ vyzretý, zachováva si príchute typické pre čerstvé mlieko, čo sa prejavuje najmä v jeho čerstvej a aromatickej vôni. Syr „Casciotta d’Urbino“ má sladkú, plnú a príjemne kyslú chuť, typickú pre ovčie a kravské mlieko.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Konsolidované znenie špecifikácie výrobku je dostupné na tejto internetovej adrese: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo:

priamo na domovskej stránke ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky (www.politicheagricole.it) kliknutím na „Qualità“ (v pravom hornom rohu obrazovky), potom na „Prodotti DOP IGP STG“ (v ľavej časti obrazovky) a napokon na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 7.7.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/31

---

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2020/C 223/07)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU/CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM, KTORÁ NIE JE NEPODSTATNÁ

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„Peperone di Senise“

EÚ č.: PGI-IT-1532-AM01 – 5. 9. 2019

CHOP () CHZO (X)

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP

Contrada Mercato CO Casa Comunale, Snc

85038 Senise (provincia Potenza)

ITALIA

info@peperonediseniseigp.it

Združenie Consorzio di tutela del Peperone di Senise IGP (Združenie na ochranu CHZO „Peperone di Senise“) je oprávnené podať žiadosť o zmenu podľa článku 13 ods. 1 dekrétu č. 12511 ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky zo 14. októbra 2013.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Položky v špecifikácii výrobku, ktorých sa zmena týka

| ☒ | Názov výrobku |
| --- | --- |

☒

Názov výrobku

| ☒ | Opis výrobku |
| --- | --- |

☒

Opis výrobku

| ☐ | Zemepisná oblasť |
| --- | --- |

☐

Zemepisná oblasť

| ☐ | Dôkaz o pôvode |
| --- | --- |

☐

Dôkaz o pôvode

| ☒ | Spôsob výroby |
| --- | --- |

☒

Spôsob výroby

| ☐ | Súvislosť |
| --- | --- |

☐

Súvislosť

| ☒ | Označovanie |
| --- | --- |

☒

Označovanie

| ☐ | Iné (upresní sa) |
| --- | --- |

☐

Iné (upresní sa)

4.   Typ zmeny (zmien)

| ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

| ☒ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument). |
| --- | --- |

☒

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5.   Zmeny

Názov výrobku

Názov „Peperone di Senise“ by sa mal zmeniť na „Peperoni di Senise“.

V bode 3 súhrnného prehľadu z 25. marca 1996 sa namiesto názvu „Peperoni di Senise“ uvádzal názov „Peperone di Senise“ tak, ako sa uvádza v súhrnnom prehľade v písmene f), ako aj v celej špecifikácii názvu výrobku, ktorú Taliansko predložilo v roku 1996 podľa postupu o registrácii stanoveného v článku 17 nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92.

Cieľom tejto zmeny je zabezpečiť, aby tieto dva dokumenty boli konzistentné a aby sa zabránilo nejasnostiam, pokiaľ ide o správny názov, ktorý sa má používať na opis tohto výrobku.

Opis výrobku

Článok 6 špecifikácie výrobku

| 1. | „Farba výrobku, ktorý je pripravený na predaj“ pre tri druhy papriky („špicatá“, „zrezaná“ a „zahnutá“):






  — | „zelená, |
| --- | --- | --- |

1.

—

„zelená,

| — | purpurovočervená.“ |
| --- | --- |

—

purpurovočervená.“

sa zmenil takto:

„farba výrobku, ktorý je pripravený na predaj: od zelenej po purpurovočervenú.“

Táto zmena zohľadňuje postupnú zmenu farby výrobku zo zelenej na červenú počas dozrievania.

| 2. | Táto veta:
  „Sušený výrobok sa musí viazať:






  — | do strapcov („serte“)/girlánd („collane“) rôznej dĺžky od 1,5 do 2 m, pričom plody (ktoré musia mať rovnaký tvar ako čerstvá paprika) musia byť usporiadané do špirály a každá musí s nasledujúcou zvierať uhol približne 120°. Obsah vody nesmie presiahnuť 10 – 12 % a papriky musia mať farbu červeného vína.“ |
| --- | --- | --- |

2.

„Sušený výrobok sa musí viazať:

—

do strapcov („serte“)/girlánd („collane“) rôznej dĺžky od 1,5 do 2 m, pričom plody (ktoré musia mať rovnaký tvar ako čerstvá paprika) musia byť usporiadané do špirály a každá musí s nasledujúcou zvierať uhol približne 120°. Obsah vody nesmie presiahnuť 10 – 12 % a papriky musia mať farbu červeného vína.“

sa zmenila takto:

„Sušený výrobok sa musí viazať:

Do strapcov („serte“)/girlánd („collane“) rôznej dĺžky maximálne 2 m, pričom plody (ktoré musia mať rovnaký tvar ako čerstvá paprika) musia byť usporiadané tak, aby papriky navzájom zvierali uhol tvoriac tak špirálu. Obsah vody nesmie presiahnuť 18 % a papriky musia mať farbu červeného vína.“

Táto zmena je potrebná na to, aby sa výrobok mohol uviesť na trh v strapcoch/girlandách s kratšou dĺžkou (menej ako 1,5 metra) v porovnaní s tými, ktoré sú stanovené v súčasnosti, s cieľom splniť špecifické požiadavky trhu.

Obsah vody sa musel zvýšiť, pretože, ako je stanovené v špecifikácii výrobku, nútené sušenie nie je povolené. Podnebie však neumožňuje, aby sa vlhkosť počas určitých období v roku udržala na úrovni 12 %, čo znamená, že aj keď sa výrobok vypestoval v súlade s požiadavkami špecifikácie výrobku, nemohol byť certifikovaný.

| 3. | Sušený výrobok sa teraz môže predávať aj takto:
  „Ako samostatné plody, celé alebo bez stopiek a semien, s obsahom vody nepresahujúcim 18 % a farby červeného vína.“
  V zmene sa stanovuje predaj papriky „Peperoni di Senise“ ako samostatných plodov alebo bez stopky či semien. Cieľom tejto zmeny je splniť požiadavky spotrebiteľov, ktorí uprednostňujú nákup výrobku v baleniach, v ktorých sú papriky balené jednotlivo, pred paprikami v girlandách/strapcoch. |
| --- | --- |

3.

„Ako samostatné plody, celé alebo bez stopiek a semien, s obsahom vody nepresahujúcim 18 % a farby červeného vína.“

V zmene sa stanovuje predaj papriky „Peperoni di Senise“ ako samostatných plodov alebo bez stopky či semien. Cieľom tejto zmeny je splniť požiadavky spotrebiteľov, ktorí uprednostňujú nákup výrobku v baleniach, v ktorých sú papriky balené jednotlivo, pred paprikami v girlandách/strapcoch.

| 4. | Veta:
  „Ako jemný ‚prášok‘ vyrobený mletím sušených paprík, ktoré boli zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti.“
  sa nahrádza takto:
  „mletá, vyrobená zo sušených paprík, ktoré mohli byť zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti.“
  Veta sa preformulovala tak, aby zahŕňala výrobu mletej papriky „Peperoni di Senise“, ktorá je namletá na hrubšie zrniečka, ako sa stanovuje v súčasnej špecifikácii, s cieľom splniť špecifické požiadavky trhu. |
| --- | --- |

4.

„Ako jemný ‚prášok‘ vyrobený mletím sušených paprík, ktoré boli zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti.“

sa nahrádza takto:

„mletá, vyrobená zo sušených paprík, ktoré mohli byť zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti.“

Veta sa preformulovala tak, aby zahŕňala výrobu mletej papriky „Peperoni di Senise“, ktorá je namletá na hrubšie zrniečka, ako sa stanovuje v súčasnej špecifikácii, s cieľom splniť špecifické požiadavky trhu.

Bod 3 písm. b) súhrnného prehľadu

| 5. | Tento text:
  „Mimoriadne odolná rastlina sa dobre prispôsobila pôdnym a klimatickým podmienkam v Taliansku, najmä na juhu, hoci je závislá od dostupnosti vody.“
  sa presunul do príslušného oddielu jednotného dokumentu (bod 5). |
| --- | --- |

5.

„Mimoriadne odolná rastlina sa dobre prispôsobila pôdnym a klimatickým podmienkam v Taliansku, najmä na juhu, hoci je závislá od dostupnosti vody.“

sa presunul do príslušného oddielu jednotného dokumentu (bod 5).

| 6. | Tento text:
  „Plod papriky Senise sa vyznačuje tenkou stenou a nízkym obsahom vody v oplodí, čo umožňuje rýchle sušenie prírodnými metódami prostredníctvom priameho vystavenia slnečnému žiareniu.“
  sa zmenil takto:
  „‚Peperoni di Senise‘ sa vyznačujú tenkou stenou a nízkym obsahom vody v oplodí, čo umožňuje rýchle sušenie prírodnými metódami prostredníctvom nepriameho vystavenia slnečnému žiareniu alebo vo vetraných miestnostiach.“
  Odkaz týkajúci sa „plodu papriky Senise“ bol spresnený tak, že sa naň osobitne odkazuje ako na „Peperoni di Senise“ a jednotný dokument sa zosúladil so zmenou článku 4 ods. 4 oddielu „Postup spracovania“ špecifikácie výrobku. Cieľom tejto zmeny, ktorá rešpektuje postupy prirodzeného sušenia výrobku, je zabrániť poškodeniu veľmi tenkej a jemnej epidermy papriky spôsobovanému priamym slnečným žiarením. |
| --- | --- |

6.

„Plod papriky Senise sa vyznačuje tenkou stenou a nízkym obsahom vody v oplodí, čo umožňuje rýchle sušenie prírodnými metódami prostredníctvom priameho vystavenia slnečnému žiareniu.“

sa zmenil takto:

„‚Peperoni di Senise‘ sa vyznačujú tenkou stenou a nízkym obsahom vody v oplodí, čo umožňuje rýchle sušenie prírodnými metódami prostredníctvom nepriameho vystavenia slnečnému žiareniu alebo vo vetraných miestnostiach.“

Odkaz týkajúci sa „plodu papriky Senise“ bol spresnený tak, že sa naň osobitne odkazuje ako na „Peperoni di Senise“ a jednotný dokument sa zosúladil so zmenou článku 4 ods. 4 oddielu „Postup spracovania“ špecifikácie výrobku. Cieľom tejto zmeny, ktorá rešpektuje postupy prirodzeného sušenia výrobku, je zabrániť poškodeniu veľmi tenkej a jemnej epidermy papriky spôsobovanému priamym slnečným žiarením.

| 7. | Tento text:
  „Spracovaný výrobok má podobu ‚strapcov‘ alebo ‚girlánd‘ z plodov sušených na slnku alebo jemného „prášku“ získaného mletím sušených plodov.“
  sa zmenil takto:
  „Spracovaný výrobok má podobu:






  — | strapcov („serte“)/girlánd („collane“) rôznej dĺžky maximálne 2,0 m, pričom plody (ktoré musia mať rovnaké morfologické vlastnosti ako čerstvá paprika Senise) musia byť usporiadané tak, aby papriky navzájom zvierali uhol tvoriac tak špirálu. Obsah vody nesmie presiahnuť 18 % a plody musia mať farbu červeného vína. |
| --- | --- | --- |

7.

„Spracovaný výrobok má podobu ‚strapcov‘ alebo ‚girlánd‘ z plodov sušených na slnku alebo jemného „prášku“ získaného mletím sušených plodov.“

sa zmenil takto:

„Spracovaný výrobok má podobu:

—

strapcov („serte“)/girlánd („collane“) rôznej dĺžky maximálne 2,0 m, pričom plody (ktoré musia mať rovnaké morfologické vlastnosti ako čerstvá paprika Senise) musia byť usporiadané tak, aby papriky navzájom zvierali uhol tvoriac tak špirálu. Obsah vody nesmie presiahnuť 18 % a plody musia mať farbu červeného vína.

| — | samostatných plodov, celých alebo bez stopiek a semien, s obsahom vody nepresahujúcim 18 % a farby červeného vína. |
| --- | --- |

—

samostatných plodov, celých alebo bez stopiek a semien, s obsahom vody nepresahujúcim 18 % a farby červeného vína.

| — | mletú, vyrobenú zo sušených paprík, ktoré boli zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti.“ |
| --- | --- |

—

mletú, vyrobenú zo sušených paprík, ktoré boli zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti.“

Jednotný dokument bol zosúladený so zmenou posledného odseku článku 6 špecifikácie výrobku.

Spôsob výroby

Článok 4

8.   Nasledujúce obdobia sejby a presádzania:

„Sejba

obdobie: medzi poslednou dekádou februára a druhou dekádou marca

Presádzanie

obdobie: medzi druhou dekádou mája a prvou dekádou júna.“

sa zmenili takto:

„Sejba

obdobie: február – marec

Presádzanie

obdobie: máj – jún.“

Zmeny týkajúce sa období sejby a presádzania súvisia s klimatickými zmenami, ku ktorým došlo v priebehu rokov. Je potrebné poznamenať, že tieto zmeny nemajú vplyv na organoleptické vlastnosti výrobku.

9.   Nasledujúca veta, ktorá sa týka metódy presádzania:

| „– | do jamiek urobených dreveným sádzačom, “ |
| --- | --- |

„–

do jamiek urobených dreveným sádzačom, “

sa mení takto:

| „– | do jamiek urobených dreveným sádzačom alebo iným vhodným náradím na presádzanie.“ |
| --- | --- |

„–

do jamiek urobených dreveným sádzačom alebo iným vhodným náradím na presádzanie.“

Možnosť použitia inovatívnych techník presádzania sa pridala s cieľom získať výrobok rovnakej kvality, čím sa výrazne zredukovali problémy, ktoré môžu byť spôsobené ručným presádzaním, pričom toto použitie nemá žiadny vplyv na kvalitu samotného výrobku.

10.   Požiadavky na spon výsadby:

| „— | jeden riadok: riadky dlhé 25 – 30 cm, vzdialenosť medzi riadkami je 70 – 80 cm, |
| --- | --- |

„—

jeden riadok: riadky dlhé 25 – 30 cm, vzdialenosť medzi riadkami je 70 – 80 cm,

| — | dvojitý riadok: riadky dlhé 35 cm, vzdialenosť medzi riadkami v dvojitom riadku je 35 cm a medzi dvomi dvojitými riadkami 120 cm, |
| --- | --- |

—

dvojitý riadok: riadky dlhé 35 cm, vzdialenosť medzi riadkami v dvojitom riadku je 35 cm a medzi dvomi dvojitými riadkami 120 cm,

| — | zapustené záhony: riadky dlhé 35 cm, vzdialenosť medzi riadkami je 40 cm.“ |
| --- | --- |

—

zapustené záhony: riadky dlhé 35 cm, vzdialenosť medzi riadkami je 40 cm.“

sa zmenili takto:

„Papriky sa môžu sadiť do jedného riadku, do dvojitých riadkov alebo zapustených záhonov s mulčom alebo bez neho, pričom minimálna hustota výsadby je 30 000 rastlín na hektár a maximálna hustota výsadby je 57 000 rastlín na hektár.

Upustilo sa od sponov výsadby, pretože predstavovali nadmerné obmedzenia pre pestovanie a boli zložité pre poľnohospodárov. Doplnila sa požiadavka na uskutočnenie dostatočných investícií a spresnila sa hustota výsadby rastlín. Žiadna z týchto zmien nemá nepriaznivý vplyv na vlastnosti výrobku. Nové znenie napokon zavádza možnosť mulčovania na účely zlepšenej ochrany pred škodcami.“

11.   Nasledujúce ustanovenie o období zberu:

„obdobie zberu: od prvej dekády augusta, keď plody získavajú svoju charakteristickú purpurovočervenú farbu,“

sa zmenilo takto:

„obdobie zberu: od okamihu, keď sú plody pripravené na predaj, ako sa uvádza v článku 6, až do konca vegetačného obdobia rastliny.“

Odkaz na prvú dekádu augusta sa nahradil odkazom na papriku pripravenú na predaj s cieľom opísať obdobie zberu. Zmena vyplýva z klimatických zmien, ktoré ovplyvňujú pestovanie rastliny a obdobie zberu.

12.   Nasledujúce ustanovenie oddielu „Postup spracovania“:

„Výrobok sa musí zberať, keď je úplne dozretý.“

sa zmenilo takto:

„Výrobok sa musí zberať od okamihu, keď sa farba plodov zmení zo zelenej na červenú, až kým úplne nedozrejú (purpurovočervené).“

Možnosť zberu paprík predtým, ako úplne dozrejú, je potrebná na zabránenie prezretiu paprík počas skladovania. Plody v skutočnosti dozrievajú aj po zbere, pričom dosiahnu rovnaký odtieň červenej farby, ako keď sú úplne dozreté.

13.   Nasledujúce ustanovenie oddielu „Postup spracovania“:

„Papriky musia byť rozmiestené na plachte alebo prestieradle zo sieťoviny v suchých a dobre vetraných miestnostiach najmenej dva až tri dni a musia sa chrániť pred svetlom.“

sa zmenilo takto:

„Papriky sa môžu uchovávať v prepravkách určených na zber alebo rozložené na sieťovine v suchých a dobre vetraných miestnostiach najmenej dva až tri dni a musia sa chrániť pred svetlom.“

Namiesto plachiet sa teraz používajú prepravky určené na zber ako lepšia záruka zdravia a hygieny.

14.   Nasledujúce ustanovenie oddielu „Postup spracovania“:

„Postupne sa cez každú stopku musí prevliecť tenká šnúra tak, aby plody boli usporiadané do špirály a papriky boli umiestnené tak, aby navzájom zvierali uhol približne 120°. Takto sa vyrábajú typické girlandy („collane“)/strapce („serte“).“

sa zmenilo takto:

„Papriky sa môžu sušiť takto:

| 1. | prevlečením tenkej šnúry postupne cez každú stopku tak, aby vznikli typické girlandy („collane“)/strapce („serte“) plodov, ktoré sú usporiadané tak, aby papriky navzájom zvierali uhol tvoriac tak špirálu; |
| --- | --- |

1.

prevlečením tenkej šnúry postupne cez každú stopku tak, aby vznikli typické girlandy („collane“)/strapce („serte“) plodov, ktoré sú usporiadané tak, aby papriky navzájom zvierali uhol tvoriac tak špirálu;

| 2. | umiestnením paprík priamo na treláže.“ |
| --- | --- |

2.

umiestnením paprík priamo na treláže.“

Zmenil sa postup spracovania odstránením textu „približne 120 “, ide o obmedzenie, ktoré sa týka usporiadania plodov do šikmej špirály, pričom s jeho overovaním majú prevádzkovatelia často ťažkosti. Nové znenie umožňuje samostatne vysušiť jednotlivé papriky na trelážach. To uľahčuje následné kroky zahrnuté vo výrobe sušenej papriky.

približne 120 “,

15.   Nasledujúce ustanovenie oddielu „Postup spracovania“:

„Strapce papriky musia byť vystavené slnečnému žiareniu, až kým obsah vody nedosiahne 10 – 12 %. Potom sa musia umiestniť do dobre vetraných miestností.“

sa zmenilo takto:

„Papriky v strapcoch alebo v podobe samostatných celých plodov sa musia vystaviť buď nepriamemu slnečnému žiareniu alebo umiestniť do dobre vetraných sušiarní.“

Ustanovenie o sušení, v ktorom sa vyžaduje priame vystavenie slnečnému žiareniu, kým obsah vody nedosiahne 10 – 12 %, sa nahrádza ustanovením, v ktorom sa ako možná alternatíva vyžaduje buď nepriame vystavenie slnečnému žiareniu alebo sušenie v dobre vetraných miestnostiach. Cieľom tejto zmeny je zabrániť poškodeniu veľmi tenkej a jemnej epidermy papriky spôsobovanému priamym slnečným žiarením.

Špecifikácia týkajúca sa obsahu vody sa musela odstrániť, pretože v určitých obdobiach roka podnebie neumožňuje, aby sa úroveň vlhkosti udržala pod hodnotou 12 %. Táto zmena nemá vplyv na organoleptické charakteristiky výrobku.

16.   Nasledujúce ustanovenia oddielu „Postup spracovania“:

| „— | Po fáze sušenia sa papriky musia zahrievať v sušičke, aby sa odstránila zvyšková vlhkosť a uľahčilo mletie. |
| --- | --- |

„—

Po fáze sušenia sa papriky musia zahrievať v sušičke, aby sa odstránila zvyšková vlhkosť a uľahčilo mletie.

| — | Výrobok sa musí zomlieť na prášok.“ |
| --- | --- |

—

Výrobok sa musí zomlieť na prášok.“

sa zmenili takto:

„Po skončení fázy sušenia sa papriky určené na mletie môžu zahrievať v sušiarni, aby sa odstránila zvyšková vlhkosť.“

Podľa nového znenia je zahrievanie v sušičke nepovinné a vykonáva sa len vtedy, ak výrobok obsahuje prebytočnú vlhkosť. Okrem toho sa odkazy týkajúce sa paprík, ktoré sa mletím menia na prášok, nahradili stručným pojmom „mletie“, čo je technicky presnejší pojem na opis spôsobu spracovania výrobku.

Článok 5

17.   Odsek:

„Pri pestovaní papriky „Peperoni di Senise“ s chráneným zemepisným označením sú povolené iba agronomické postupy, vďaka ktorým výrobok získava svoje charakteristické vlastnosti.“

sa presunul do príslušného článku (článok 4).

18.   Odsek:

„Regionálne kontrolné orgány a Združenie na ochranu papriky „Peperoni di Senise“, ktoré sa majú zriadiť na základe iniciatívy výboru pre podporu, budú zodpovedať za overovanie a kontrolu:

| — | tvarov plodov uvedených v článku 6, |
| --- | --- |

—

tvarov plodov uvedených v článku 6,

| — | skutočnosti, že oplodie je zložené z 13 – 15 % sušiny. |
| --- | --- |

—

skutočnosti, že oplodie je zložené z 13 – 15 % sušiny.

Združenie na ochranu výrobku musí okrem iného:

| — | overovať, či poľnohospodárske podniky dodržiavajú špecifikáciu výrobku, |
| --- | --- |

—

overovať, či poľnohospodárske podniky dodržiavajú špecifikáciu výrobku,

| — | poskytovať pestovateľom paprík „Peperoni di Senise“ služby a pomoc potrebné na uplatňovanie tejto špecifikácie výrobku, |
| --- | --- |

—

poskytovať pestovateľom paprík „Peperoni di Senise“ služby a pomoc potrebné na uplatňovanie tejto špecifikácie výrobku,

| — | viesť register pestovateľov a zhromažďovať údaje a informácie o pestovateľoch papriky „Peperoni di Senise“, |
| --- | --- |

—

viesť register pestovateľov a zhromažďovať údaje a informácie o pestovateľoch papriky „Peperoni di Senise“,

| — | podporovať a spravovať ochrannú známku a plány na reguláciu a plánovanie chránenej výroby s cieľom chrániť jej hospodársku a obchodnú hodnotu a normy kvality, |
| --- | --- |

—

podporovať a spravovať ochrannú známku a plány na reguláciu a plánovanie chránenej výroby s cieľom chrániť jej hospodársku a obchodnú hodnotu a normy kvality,

| — | vykonávať činnosti sledovania a dohľadu v spolupráci s úradmi a orgánmi štátu s cieľom predchádzať a potlačiť akékoľvek porušenia, nezrovnalosti a protiprávne činy spáchané v neprospech papriky ‚Peperoni di Senise‘“. |
| --- | --- |

—

vykonávať činnosti sledovania a dohľadu v spolupráci s úradmi a orgánmi štátu s cieľom predchádzať a potlačiť akékoľvek porušenia, nezrovnalosti a protiprávne činy spáchané v neprospech papriky ‚Peperoni di Senise‘“.

sa zmenil takto:

„Každá fáza výrobného procesu sa sleduje a všetky vstupy a výstupy sa zaznamenávajú. Vysledovateľnosť výrobku je zaručená týmto spôsobom, ako aj zápisom katastrálnych poľnohospodárskych pozemkov, na ktorých sa pestujú papriky, spolu s údajmi o výrobcoch a baliarňach do zoznamov, ktoré sa vedú na tento účel, a ktoré spravuje kontrolný orgán. Všetky fyzické alebo právnické osoby zapísané na príslušných zoznamoch podliehajú kontrolám zo strany kontrolného orgánu, ako je stanovené v špecifikácii výrobku a v príslušnom pláne kontroly.“

Odkaz týkajúci sa činností regionálnych kontrolných orgánov a združenia bol vypustený, pretože tieto nie sú relevantné pre článok 7 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Touto zmenou sa odsek preformuloval tak, že predchádzajúci text sa nahradil odsekom, ktorého obsah je v súlade s ustanoveniami článku 7 písm. d) a článku 37 uvedeného nariadenia. Takto sa upravila nová verzia špecifikácie výrobku podľa ustanovení platných právnych predpisov.

Súvislosť

Súvislosť

Informácie uvedené v súhrnnom prehľade v písmene f), v ktorom sa stanovuje zápis papriky „Peperoni di Senise“ do registra CHOP – CHZO Európskej únie, boli doplnené do špecifikácie výrobku. Tieto informácie boli zahrnuté aj do bodu 5 jednotného dokumentu pripojeného k tejto žiadosti o zmenu.

Dopĺňa sa tento článok:

„‚Peperoni di Senise‘ majú jedinečný charakter, ktorým sa vďaka osobitným pôdnym a environmentálnym podmienkam v oblasti pestovania výrazne odlišujú od ostatných výrobkov rovnakého druhu, vzhľadom na ich excelentné a kvalitné charakteristiky, konkrétne tenkú epidermu plodov a pevne pripojenú stopku.

Už oddávna je pôvodná oblasť pestovania ‚Peperoni di Senise‘, ktorá je dobre zavlažovanou oblasťou so starodávnou tradíciou a pôdou s klimatickými podmienkami, ktoré sú osobitne prispôsobené požiadavkám na pestovanie papriky, ideálna na pestovanie zeleniny.

Oblasť Senise je preto jednoznačne jednou z oblastí, v ktorých sa pestovanie papriky úspešne zaviedlo už pred mnohými rokmi a v ktorej sa paprika prispôsobila pôde a životnému prostrediu a zachováva si veľkú odolnosť prvých „rastlín“, ktoré boli prinesené do tejto oblasti.

‚Peperoni di Senise‘ majú veľmi tenkú epidermu, ktorá umožňuje ľahké sušenie použitím prírodných metód špecifických pre oblasť pestovania, vďaka čomu sú plody ideálne na mletie. Ďalšou základnou vlastnosťou je stopka, ktorá sa od plodu neoddeľuje ani po vysušení. To umožňuje spojiť plody navzájom na vytvorenie typických ‚girlánd“.

Balenie

Balenie

Článok 7

19.   Tento text:

„Paprika „Peperoni di Senise“ sa musí uvádzať na trh takto:

čerstvá: v drevených prepravkách s nosnosťou 12 – 15 kg.

sušená: v strapcoch (girlandách) s dĺžkou 1,5 – 2 m.

spracovaná: v nepriehľadných sklenených nádobách s kapacitou 500 a 1 000 g alebo v papierových vreckách s povrchovou úpravou z plastu s kapacitou 50 a 100 g s priehľadným okienkom.“

sa zmenil takto:

„‚Peperoni di Senise‘ sa musí uvádzať na trh takto:

čerstvá: v obale na potraviny, ktorý spĺňa platné právne predpisy.

sušená:

| — | v strapcoch (girlandách) s maximálnou dĺžkou 2 m, |
| --- | --- |

—

v strapcoch (girlandách) s maximálnou dĺžkou 2 m,

| — | ako samostatné plody, celé alebo bez stopiek a semien, v balení potravín, ktoré spĺňa platné právne predpisy. |
| --- | --- |

—

ako samostatné plody, celé alebo bez stopiek a semien, v balení potravín, ktoré spĺňa platné právne predpisy.

spracovaná: mletá, v balení potravín, ktoré spĺňa platné právne Paprika predpisy.“

Touto zmenou sa pre výrobok zavádzajú nové ustanovenia týkajúce sa balenia výrobku v čerstvej, sušenej a mletej podobe, čo baliarňam umožňuje uspokojiť rôznorodý dopyt na trhu.

Pokiaľ ide o sušenú papriku, v nových ustanoveniach sa zohľadňujú aj zmeny článku 6 špecifikácie výrobku týkajúce sa dĺžky strapcov/girlánd a uvedenia samostatných plodov so stopkami a semenami alebo bez nich ako ďalšej podoby výrobku.

Zmena sa vzťahuje aj na bod 3.5 jednotného dokumentu.

Označovanie

Označovanie

Článok 9

1.   Nasledujúca veta sa doplnila tak, ako sa uvádza už v súhrnnom prehľade, s ktorým bol názov pôvodne zaregistrovaný.

„Na výrobku uvádzanom na trh na účely spotreby musí byť nápis „Peperoni di Senise“ I.G.P. (CHZO), za ktorým nasleduje logo.“

2.   Logo

V dôsledku nových potrieb trhu sa považovalo za vhodné zmeniť obraz loga CHZO „Peperoni di Senise“ tak, aby bolo inovatívnejšie.

Logo vyzerá takto:

Opis a technické špecifikácie potrebné na reprodukciu loga boli zahrnuté do špecifikácie výrobku.

Zmeny 20 a 21 sa vzťahujú aj na bod 3.6 jednotného dokumentu.

Článok 8

3.   Spresnili sa odkazy kontrolného orgánu na kontrolu súladu so špecifikáciou výrobku. Odsek:

„Dohľad nad uplatňovaním tejto špecifikácie výrobku bude vykonávať ministerstvo poľnohospodárskych, potravinových a lesných zdrojov, ktoré môže na účely monitorovania výroby a obchodovania s paprikou „Peperoni di Senise“ využívať služby združenia výrobcov v súlade s článkom 10 nariadenia (EHS) č. 2081/92.“

sa nahradil takto:

„Overenie súladu so špecifikáciou výrobku sa vykonáva v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Kontrolný úrad zodpovedný za overenie špecifikácie výrobku je Agroqualità S.p.A. Viale Cesare Pavese, 305 I – 00144 Roma, Italia – Tel. +39 0654228675 – Fax +39 0654228692 – E-mail: agroqualita@agroqualita.it“

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Peperoni di Senise“

„Peperoni di Senise“

EÚ č.: PGI-IT-1532-AM01 – 5. 9. 2019

EÚ č.: PGI-IT-1532-AM01 – 5. 9. 2019

CHOP () CHZO (X)

CHOP () CHZO (X)

1.   Názov:

Názov:

„Peperoni di Senise“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda: 1.6: Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované.

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Označenie „Peperoni di Senise“ sa získava pestovaním papriky Capsicum annuum z čeľade Solanaceae, ktorá pochádza z Ameriky.

Capsicum annuum

Populácia papriky pestovaná v Senise sa nedá klasifikovať ako akýkoľvek úradne uznaný kultivar, ale ako lokálne rozšírený ekotyp.

„Peperoni di Senise“ sa vyznačujú tenkou stenou a nízkym obsahom vody v oplodí, čo umožňuje rýchle sušenie prírodnými metódami prostredníctvom nepriameho vystavenia slnečnému žiareniu alebo vo vetraných miestnostiach.

Paprika „Peperoni di Senise“ sa uvádza na trh na účely spotreby čerstvá alebo spracovaná.

Čerstvá paprika sa dodáva v troch druhoch: „špicatá“, „zrezaná“ a „zahnutá“.

Spracovaný výrobok má podobu:

| — | strapcov („serte“)/girlánd („collane“) rôznej dĺžky maximálne 2 m, pričom plody (ktoré musia mať rovnaký tvar ako čerstvá paprika) musia byť usporiadané tak, aby papriky navzájom zvierali uhol tvoriac tak špirálu. Obsah vody nesmie presiahnuť 18 % a papriky musia mať farbu červeného vína. |
| --- | --- |

—

strapcov („serte“)/girlánd („collane“) rôznej dĺžky maximálne 2 m, pričom plody (ktoré musia mať rovnaký tvar ako čerstvá paprika) musia byť usporiadané tak, aby papriky navzájom zvierali uhol tvoriac tak špirálu. Obsah vody nesmie presiahnuť 18 % a papriky musia mať farbu červeného vína.

| — | samostatných plodov, celých alebo bez stopiek a semien, s obsahom vody nepresahujúcim 18 % a farby červeného vína. |
| --- | --- |

—

samostatných plodov, celých alebo bez stopiek a semien, s obsahom vody nepresahujúcim 18 % a farby červeného vína.

| — | mletú, vyrobenú zo sušených paprík, ktoré mohli byť zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti. |
| --- | --- |

—

mletú, vyrobenú zo sušených paprík, ktoré mohli byť zahrievané v sušiarni na odstránenie zvyškovej vlhkosti.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

„Peperoni di Senise“ sa pestujú a spracovávajú v zemepisnej oblasti pestovania.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Paprika „Peperoni di Senise“ sa musí uvádzať na trh takto:

čerstvá: v obale na potraviny, ktorý spĺňa platné právne predpisy.

sušená:

| — | v strapcoch (girlandách) s maximálnou dĺžkou 2 m, |
| --- | --- |

—

v strapcoch (girlandách) s maximálnou dĺžkou 2 m,

| — | ako samostatné plody, celé alebo bez stopiek a semien, v balení potravín, ktoré spĺňa platné právne predpisy. |
| --- | --- |

—

ako samostatné plody, celé alebo bez stopiek a semien, v balení potravín, ktoré spĺňa platné právne predpisy.

| — | spracovaná: mletá, v balení potravín, ktoré spĺňa platné právne predpisy. |
| --- | --- |

—

spracovaná: mletá, v balení potravín, ktoré spĺňa platné právne predpisy.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na výrobku uvedenom na trh na účely spotreby musí byť nápis „Peperoni di Senise“ P.G.I., za ktorým nasleduje logo.

Logo:

Image 4

Môžu sa použiť doplňujúce odkazy na názvy, obchodné názvy a poľnohospodárske podniky za predpokladu, že výrobok vždy spĺňa požiadavky tejto špecifikácie výrobku a nie je pravdepodobné, že by zavádzal spotrebiteľov.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisné označenie oblasti pestovania zahŕňa vhodné oblasti obcí Senise, Francavilla S.S., Chiaromonte, Valsinni, Colobraro, Tursi, Noepoli, S. Giorgio Lucano, Sant’Arcangelo, Roccanova, Montalbano Jónico a Craco.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

„Peperoni di Senise“ majú jedinečný charakter, ktorým sa vďaka osobitným pôdnym a environmentálnym podmienkam v oblasti pestovania výrazne odlišujú od ostatných výrobkov rovnakého druhu, vzhľadom na ich excelentné a kvalitné charakteristiky, konkrétne tenkú epidermu plodov a pevne pripojenú stopku.

Už oddávna je pôvodná oblasť pestovania „Peperoni di Senise“, ktorá je dobre zavlažovanou oblasťou so starodávnou tradíciou a pôdou s klimatickými podmienkami, ktoré sú osobitne prispôsobené požiadavkám na pestovanie papriky, ideálna na pestovanie zeleniny.

Oblasť Senise je preto jednoznačne jednou z oblastí, v ktorých sa pestovanie papriky úspešne zaviedlo už pred mnohými rokmi a v ktorej sa paprika prispôsobila pôde a životnému prostrediu a zachováva si veľkú odolnosť prvých „rastlín“, ktoré boli prinesené do tejto oblasti.

„Peperoni di Senise“ majú veľmi tenkú epidermu, ktorá umožňuje ľahké sušenie použitím prírodných metód špecifických pre oblasť pestovania, vďaka čomu sú plody ideálne na mletie. Ďalšou základnou vlastnosťou je stopka, ktorá sa od plodu neoddeľuje ani po vysušení. To umožňuje spojiť plody navzájom na vytvorenie typických „girlánd“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Úplné znenie špecifikácie výrobku je dostupné na tomto webovom sídle: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335“

alebo aj:

priamo cez domovskú stránku ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky (www.politicheagricole.it) a kliknutím na „Qualità“ (vpravo v hornej časti obrazovky), potom na „Prodotti DOP, IGP STG“ (v ľavej časti obrazovky) a napokon na „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---