# Uradni list C 243/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 243 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6323. julij 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 243

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6323. julij 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2020/C 243/01 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 o ekonomski politiki euroobmočja | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2020/C 243/01

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 o ekonomski politiki euroobmočja

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 243/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9803 – SAZKA Group/OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 243/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9803 – SAZKA Group/OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 243/03 | Menjalni tečaji eura — 22. julij 2020 | 9 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2020/C 243/04 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 10 |
| 2020/C 243/05 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 11 |
| 2020/C 243/06 | Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. maja 2020
  (Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004
  ) | 12 |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 243/07 | Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2020 | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 243/03

Menjalni tečaji eura — 22. julij 2020

9

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2020/C 243/04

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

10

2020/C 243/05

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

11

2020/C 243/06

Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. maja 2020
  (Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004
  )

(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004

12

Evropska komisija

2020/C 243/07

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2020

13

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 243/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 17 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 243/10 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 18 |
| 2020/C 243/11 | Obvestilo o zahtevku glede uporabe člena 34 Direktive 2014/25/EU Zahtevek naročnika – podaljšanje roka za sprejetje izvedbenih aktov | 23 |
| 2020/C 243/12 | Obvestilo za NOORA WALIJA MEHSUDA, ki je bil dodan na seznam iz členov 2, 3 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida, na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1082 | 24 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 243/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

17

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 243/10

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

18

2020/C 243/11

Obvestilo o zahtevku glede uporabe člena 34 Direktive 2014/25/EU Zahtevek naročnika – podaljšanje roka za sprejetje izvedbenih aktov

23

2020/C 243/12

Obvestilo za NOORA WALIJA MEHSUDA, ki je bil dodan na seznam iz členov 2, 3 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida, na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1082

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

o ekonomski politiki euroobmočja

(2020/C 243/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Euroobmočje še naprej raste, vendar so medsebojno povezana tveganja za obete in negotovost na obzorju. Poleg tega obstaja tveganje dodatnega dolgotrajnega obdobja nizke rasti in inflacije, ki ga povzročata šibka produktivnost in staranje prebivalstva. Čeprav je proizvodna vrzel od leta 2017 pozitivna in je leta 2018 znašala 0,7 % potencialnega bruto domačega proizvoda (BDP), bo potencialna rast ostala pod ravnjo pred krizo (3). Osnovna inflacija je bila v letih 2018 in 2019 še vedno v razponu 1–1,5 % in naj bi v letih 2020 in 2021 ostala na približno 1,5 %. Kazalniki trga dela se še naprej izboljšujejo, čeprav počasneje, rast zaposlovanja naj bi se še upočasnila, izzivi v smislu kakovosti delovnih mest pa ostajajo. Nominalna rast plač se je utrdila pri približno 2,25 % rasti v letu 2018, potem ko je bila več let pod 2,0 %, za leto 2019 je ocenjena na približno 2,5 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se znižala nazaj na 2,25 %. Kljub dobrim razmeram na trgu dela se je realna rast plač povečevala le počasi in je še vedno nizka, in sicer pod 1 % v letu 2018, in ocenjena na približno enako raven za leto 2019, medtem ko naj bi v letih 2020 in 2021 znašala 0,7 % oziroma 0,8 %. Kot je navedeno v poročilu o mehanizmu opozarjanja za leto 2020, ki ga je Komisija sprejela 17. decembra 2019, naj bi se presežek na tekočem računu euroobmočja po napovedih zmanjšal, vendar naj bi ostal blizu svoje najvišje ravni. Države članice s primanjkljaji so te zmanjšale ali jih spremenile v presežke na svojem tekočem računu, tudi če še naprej beležijo veliko negativno neto stanje mednarodnih naložb.
  Hkrati še naprej vztrajno višajo presežke na tekočih računih in tako povečujejo svoje neto stanje mednarodnih naložb, medtem ko so nekatere države članice zmanjšale presežke na tekočih računih. Na dinamiko salda tekočega računa euroobmočja vplivajo manjše zunanje povpraševanje, zlasti v izvozno usmerjenih državah članicah z visokimi presežki na tekočih računih, ki so močno odvisne od tujega izvoznega povpraševanja. Ugodna dinamika povpraševanja je prav tako pomembna in države članice z velikimi presežki bi s krepitvijo pogojev, ki podpirajo rast plač, ob hkratnem upoštevanju vloge socialnih partnerjev, ter javnih in zasebnih naložb prav tako prispevale k uravnoteženju. |
| --- | --- |

(1)

Euroobmočje še naprej raste, vendar so medsebojno povezana tveganja za obete in negotovost na obzorju. Poleg tega obstaja tveganje dodatnega dolgotrajnega obdobja nizke rasti in inflacije, ki ga povzročata šibka produktivnost in staranje prebivalstva. Čeprav je proizvodna vrzel od leta 2017 pozitivna in je leta 2018 znašala 0,7 % potencialnega bruto domačega proizvoda (BDP), bo potencialna rast ostala pod ravnjo pred krizo (3). Osnovna inflacija je bila v letih 2018 in 2019 še vedno v razponu 1–1,5 % in naj bi v letih 2020 in 2021 ostala na približno 1,5 %. Kazalniki trga dela se še naprej izboljšujejo, čeprav počasneje, rast zaposlovanja naj bi se še upočasnila, izzivi v smislu kakovosti delovnih mest pa ostajajo. Nominalna rast plač se je utrdila pri približno 2,25 % rasti v letu 2018, potem ko je bila več let pod 2,0 %, za leto 2019 je ocenjena na približno 2,5 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se znižala nazaj na 2,25 %. Kljub dobrim razmeram na trgu dela se je realna rast plač povečevala le počasi in je še vedno nizka, in sicer pod 1 % v letu 2018, in ocenjena na približno enako raven za leto 2019, medtem ko naj bi v letih 2020 in 2021 znašala 0,7 % oziroma 0,8 %. Kot je navedeno v poročilu o mehanizmu opozarjanja za leto 2020, ki ga je Komisija sprejela 17. decembra 2019, naj bi se presežek na tekočem računu euroobmočja po napovedih zmanjšal, vendar naj bi ostal blizu svoje najvišje ravni. Države članice s primanjkljaji so te zmanjšale ali jih spremenile v presežke na svojem tekočem računu, tudi če še naprej beležijo veliko negativno neto stanje mednarodnih naložb.

Hkrati še naprej vztrajno višajo presežke na tekočih računih in tako povečujejo svoje neto stanje mednarodnih naložb, medtem ko so nekatere države članice zmanjšale presežke na tekočih računih. Na dinamiko salda tekočega računa euroobmočja vplivajo manjše zunanje povpraševanje, zlasti v izvozno usmerjenih državah članicah z visokimi presežki na tekočih računih, ki so močno odvisne od tujega izvoznega povpraševanja. Ugodna dinamika povpraševanja je prav tako pomembna in države članice z velikimi presežki bi s krepitvijo pogojev, ki podpirajo rast plač, ob hkratnem upoštevanju vloge socialnih partnerjev, ter javnih in zasebnih naložb prav tako prispevale k uravnoteženju.

| (2) | Povečanje potenciala rasti ob hkratnem zagotavljanju okoljske in socialne trajnostnosti ter poganjanje realne konvergence med državami članicami euroobmočja zahteva strukturne reforme za spodbujanje trajnostne rasti in naložbe v opredmeteni in neopredmeteni kapital za povečanje produktivnosti. To bi zlasti pomagalo tistim državam članicam, katerih potencial rasti je očitno nižji od povprečja euroobmočja. To bi bilo potrebno tudi zato, da gospodarstvo euroobmočja ne bi prešlo v daljše obdobje nizke potencialne rasti in produktivnosti, nizke inflacije cen in rasti plač ter vse večje neenakosti. Reforme in naložbe so še vedno ključnega pomena za zagotovitev, da bo euroobmočje oživilo svoj zagon rasti, v srednje- do dolgoročnem obdobju premagalo večje pritiske, ki izhajajo tudi iz vse slabših demografskih razmer, ter olajšalo preoblikovanje v trajnostno gospodarstvo, kar bo euroobmočju in njegovim državam članicam pomagalo doseči cilje trajnostnega razvoja, ki so jih določili Združeni narodi. |
| --- | --- |

(2)

Povečanje potenciala rasti ob hkratnem zagotavljanju okoljske in socialne trajnostnosti ter poganjanje realne konvergence med državami članicami euroobmočja zahteva strukturne reforme za spodbujanje trajnostne rasti in naložbe v opredmeteni in neopredmeteni kapital za povečanje produktivnosti. To bi zlasti pomagalo tistim državam članicam, katerih potencial rasti je očitno nižji od povprečja euroobmočja. To bi bilo potrebno tudi zato, da gospodarstvo euroobmočja ne bi prešlo v daljše obdobje nizke potencialne rasti in produktivnosti, nizke inflacije cen in rasti plač ter vse večje neenakosti. Reforme in naložbe so še vedno ključnega pomena za zagotovitev, da bo euroobmočje oživilo svoj zagon rasti, v srednje- do dolgoročnem obdobju premagalo večje pritiske, ki izhajajo tudi iz vse slabših demografskih razmer, ter olajšalo preoblikovanje v trajnostno gospodarstvo, kar bo euroobmočju in njegovim državam članicam pomagalo doseči cilje trajnostnega razvoja, ki so jih določili Združeni narodi.

| (3) | Gospodarski učinek podnebnih sprememb, ki so danes eno največjih sistemskih tveganj za svetovno gospodarstvo, finančne sisteme in družbo, postaja očiten. Tveganja za svetovno gospodarstvo zaradi podnebnih sprememb in širše gledano zaradi degradacije okolja so vedno bolj prisotna, kar bodo imela močan vpliv tudi na najranljivejše v naših družbah. Če tega ne bodo spremljali ustrezni ukrepi, bi to lahko negativno vplivalo na odpornost naših gospodarstev, vključevalnost in dolgoročni potencial rasti. V tem smislu bi bile bistvenega pomena naložbe ter ustvarjanje regulativnih in finančnih pogojev za urejen prehod na trajnostno gospodarstvo. Če se pravilno obravnavajo, so okoljski in podnebni izzivi tudi priložnost za oživitev evropskega gospodarstva v smeri trajnostnega razvoja. Komisija je v ta namen predstavila evropski zeleni dogovor kot evropsko strategijo za rast, ki bo vključevala predlog za prvo evropsko podnebno pravo, s katerim bo uzakonjen cilj, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost. Hkrati bo treba pri zelenem prehodu upoštevati njegov vpliv na različne dele družbe. Naložbe za lažji prehod na trajnostno gospodarstvo bodo morali spremljati oblikovanje cen ogljika, ustrezna ureditev v vseh sektorjih, naložbe v spretnosti in znanja ter podpora za prehode med zaposlitvami, da bi zagotovili, da bodo imeli vsi državljani koristi od tehnoloških sprememb, zlasti v sektorjih in regijah, ki zaostajajo pri digitalizaciji in zelenem prehodu. |
| --- | --- |

(3)

Gospodarski učinek podnebnih sprememb, ki so danes eno največjih sistemskih tveganj za svetovno gospodarstvo, finančne sisteme in družbo, postaja očiten. Tveganja za svetovno gospodarstvo zaradi podnebnih sprememb in širše gledano zaradi degradacije okolja so vedno bolj prisotna, kar bodo imela močan vpliv tudi na najranljivejše v naših družbah. Če tega ne bodo spremljali ustrezni ukrepi, bi to lahko negativno vplivalo na odpornost naših gospodarstev, vključevalnost in dolgoročni potencial rasti. V tem smislu bi bile bistvenega pomena naložbe ter ustvarjanje regulativnih in finančnih pogojev za urejen prehod na trajnostno gospodarstvo. Če se pravilno obravnavajo, so okoljski in podnebni izzivi tudi priložnost za oživitev evropskega gospodarstva v smeri trajnostnega razvoja. Komisija je v ta namen predstavila evropski zeleni dogovor kot evropsko strategijo za rast, ki bo vključevala predlog za prvo evropsko podnebno pravo, s katerim bo uzakonjen cilj, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost. Hkrati bo treba pri zelenem prehodu upoštevati njegov vpliv na različne dele družbe. Naložbe za lažji prehod na trajnostno gospodarstvo bodo morali spremljati oblikovanje cen ogljika, ustrezna ureditev v vseh sektorjih, naložbe v spretnosti in znanja ter podpora za prehode med zaposlitvami, da bi zagotovili, da bodo imeli vsi državljani koristi od tehnoloških sprememb, zlasti v sektorjih in regijah, ki zaostajajo pri digitalizaciji in zelenem prehodu.

| (4) | Mobilizacija javnih in zasebnih sredstev za naložbe v zeleni prehod in digitalizacijo lahko pripomore k ohranjanju kratkoročne rasti in reševanju dolgoročnih izzivov, s katerimi se soočajo naša gospodarstva. Čeprav lahko digitalna revolucija prinese priložnosti v smislu produktivnosti, rasti in ustvarjanja delovnih mest, lahko prinese tudi izzive, zlasti za manj kvalificirane delavce, ki nimajo znanj in spretnosti za delo z novimi tehnologijami. Različno hitre digitalizacije gospodarstev držav članic euroobmočja bi se lahko izkazale za znatno tveganje za konvergenco in makroekonomsko stabilnost. To bi lahko še okrepili močni učinki aglomeracije, ki pogosto koristijo velikim mestom, in dinamika „zmagovalec pobere vse“, ki so pogosto prisotni na področju digitalnih tehnologij, to pa lahko še dodatno prispeva k neenakosti in negativno vpliva na konvergenco. Naložbe bi morale biti usmerjene v ustvarjanje raziskav in inovacij, pa tudi v obsežnejše razširjanje inovacij v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(4)

Mobilizacija javnih in zasebnih sredstev za naložbe v zeleni prehod in digitalizacijo lahko pripomore k ohranjanju kratkoročne rasti in reševanju dolgoročnih izzivov, s katerimi se soočajo naša gospodarstva. Čeprav lahko digitalna revolucija prinese priložnosti v smislu produktivnosti, rasti in ustvarjanja delovnih mest, lahko prinese tudi izzive, zlasti za manj kvalificirane delavce, ki nimajo znanj in spretnosti za delo z novimi tehnologijami. Različno hitre digitalizacije gospodarstev držav članic euroobmočja bi se lahko izkazale za znatno tveganje za konvergenco in makroekonomsko stabilnost. To bi lahko še okrepili močni učinki aglomeracije, ki pogosto koristijo velikim mestom, in dinamika „zmagovalec pobere vse“, ki so pogosto prisotni na področju digitalnih tehnologij, to pa lahko še dodatno prispeva k neenakosti in negativno vpliva na konvergenco. Naložbe bi morale biti usmerjene v ustvarjanje raziskav in inovacij, pa tudi v obsežnejše razširjanje inovacij v gospodarstvu.

| (5) | Bolj usklajena naložbena strategija bi bila skupaj z večjimi reformnimi prizadevanji na ravni euroobmočja bistvenega pomena za podporo trajnostni rasti in odzivanje na dolgoročne izzive, kot sta podnebni prehod in tehnološka preobrazba. Proračunski instrument za konvergenco in konkurenčnost (BICC) bi zagotovil finančno podporo državam članicam euroobmočja pri izvajanju predlogov, ki naj bi bili praviloma sestavljeni iz svežnjev reform in naložb. InvestEU, ki bo prav tako prispeval k naložbenemu načrtu za trajnostno Evropo, naj bi spodbudil dodatne naložbe za nadaljnje spodbujanje inovacij in ustvarjanje delovnih mest v Uniji, vključno s financiranjem trajnostne infrastrukture. Skladi kohezijske politike, ki imajo ključno vlogo pri podpiranju naših regij in podeželskih območij, imajo s spodbujanjem trajnostnega razvoja pomembno vlogo tudi pri podnebnem in tehnološkem prehodu. Evropska investicijska banka že namenja 25 % svojega skupnega financiranja za podnebne naložbe in je napovedala, da namerava podvojiti ta delež. Da bi dosegli cilje Unije na področju trajnosti, bi bilo na nacionalni in podnacionalni ravni nujno treba izvesti naložbene projekte, ki zajemajo prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, energijski prehod, razogljičenje ali krožno gospodarstvo. Naložbe v mrežne industrije in infrastrukturo lahko pripomorejo k izboljšanju konkurenčnosti euroobmočja in spodbudijo prehod na bolj trajnostni promet. Poleg tega so naložbe v neopredmetena sredstva, kot so raziskave in razvoj ter znanja in spretnosti, ključne za pripravo euroobmočja na prihodnje izzive. |
| --- | --- |

(5)

Bolj usklajena naložbena strategija bi bila skupaj z večjimi reformnimi prizadevanji na ravni euroobmočja bistvenega pomena za podporo trajnostni rasti in odzivanje na dolgoročne izzive, kot sta podnebni prehod in tehnološka preobrazba. Proračunski instrument za konvergenco in konkurenčnost (BICC) bi zagotovil finančno podporo državam članicam euroobmočja pri izvajanju predlogov, ki naj bi bili praviloma sestavljeni iz svežnjev reform in naložb. InvestEU, ki bo prav tako prispeval k naložbenemu načrtu za trajnostno Evropo, naj bi spodbudil dodatne naložbe za nadaljnje spodbujanje inovacij in ustvarjanje delovnih mest v Uniji, vključno s financiranjem trajnostne infrastrukture. Skladi kohezijske politike, ki imajo ključno vlogo pri podpiranju naših regij in podeželskih območij, imajo s spodbujanjem trajnostnega razvoja pomembno vlogo tudi pri podnebnem in tehnološkem prehodu. Evropska investicijska banka že namenja 25 % svojega skupnega financiranja za podnebne naložbe in je napovedala, da namerava podvojiti ta delež. Da bi dosegli cilje Unije na področju trajnosti, bi bilo na nacionalni in podnacionalni ravni nujno treba izvesti naložbene projekte, ki zajemajo prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, energijski prehod, razogljičenje ali krožno gospodarstvo. Naložbe v mrežne industrije in infrastrukturo lahko pripomorejo k izboljšanju konkurenčnosti euroobmočja in spodbudijo prehod na bolj trajnostni promet. Poleg tega so naložbe v neopredmetena sredstva, kot so raziskave in razvoj ter znanja in spretnosti, ključne za pripravo euroobmočja na prihodnje izzive.

| (6) | Učinki gospodarske rasti v zadnjih letih niso bili enakomerno občuteni v državah članicah ter po regijah in državah članicah. Čeprav so se razpoložljivi dohodki v zadnjem času povečali, so v več državah članicah euroobmočja še vedno nižji kot pred krizo. Število ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, se v večini držav članic zmanjšuje in je zdaj za 5 milijonov nižje kot leta 2012, ko je bilo najvišje, kljub temu pa v euroobmočju ostaja nad ravnmi iz leta 2008. Po obdobju povečanih razlik so se nekatere države članice v zadnjih nekaj letih približale državam z največjim BDP na prebivalca. Vendar se je delež dohodka, ki ga imajo tisti z najvišjimi ravnmi dohodka, v zadnjem desetletju počasi večal, in med državami članicami ostajajo velike razlike. Da bi spodbudili navzgor usmerjeno konvergenco v državah članicah in med njimi, bi bilo pomembno spodbujati politike, katerih cilj je povečanje tako učinkovitosti kot pravičnosti v skladu s cilji trajnostnega razvoja ZN. Posledica teh politik bi morali biti boljši makroekonomski rezultati z bolj enakomerno porazdeljenimi koristmi za družbo na splošno, ki prav tako prispevajo h krepitvi kohezije euroobmočja. |
| --- | --- |

(6)

Učinki gospodarske rasti v zadnjih letih niso bili enakomerno občuteni v državah članicah ter po regijah in državah članicah. Čeprav so se razpoložljivi dohodki v zadnjem času povečali, so v več državah članicah euroobmočja še vedno nižji kot pred krizo. Število ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, se v večini držav članic zmanjšuje in je zdaj za 5 milijonov nižje kot leta 2012, ko je bilo najvišje, kljub temu pa v euroobmočju ostaja nad ravnmi iz leta 2008. Po obdobju povečanih razlik so se nekatere države članice v zadnjih nekaj letih približale državam z največjim BDP na prebivalca. Vendar se je delež dohodka, ki ga imajo tisti z najvišjimi ravnmi dohodka, v zadnjem desetletju počasi večal, in med državami članicami ostajajo velike razlike. Da bi spodbudili navzgor usmerjeno konvergenco v državah članicah in med njimi, bi bilo pomembno spodbujati politike, katerih cilj je povečanje tako učinkovitosti kot pravičnosti v skladu s cilji trajnostnega razvoja ZN. Posledica teh politik bi morali biti boljši makroekonomski rezultati z bolj enakomerno porazdeljenimi koristmi za družbo na splošno, ki prav tako prispevajo h krepitvi kohezije euroobmočja.

| (7) | Doslednost in uravnoteženost kombinacije makroekonomskih politik euroobmočja, vključno z monetarno, fiskalno in strukturno politiko, sta bistvenega pomena za zagotavljanje trdne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti ter za učinkovito odzivanje na vztrajno nizko inflacijo, slabše obete in tveganja za dolgoročno rast. Evropska centralna banka ohranja spodbujevalno denarno politiko, da bi pripomogla k dvigu inflacije proti srednjeročnemu inflacijskemu cilju ter hkrati podpirala rast in ustvarjanje delovnih mest. Monetarno politiko morajo dopolnjevati fiskalna politika ter strukturne reforme v različnih sektorjih, vključno s tistimi, ki so potrebne za dokončanje strukture ekonomske in monetarne unije (EMU). |
| --- | --- |

(7)

Doslednost in uravnoteženost kombinacije makroekonomskih politik euroobmočja, vključno z monetarno, fiskalno in strukturno politiko, sta bistvenega pomena za zagotavljanje trdne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti ter za učinkovito odzivanje na vztrajno nizko inflacijo, slabše obete in tveganja za dolgoročno rast. Evropska centralna banka ohranja spodbujevalno denarno politiko, da bi pripomogla k dvigu inflacije proti srednjeročnemu inflacijskemu cilju ter hkrati podpirala rast in ustvarjanje delovnih mest. Monetarno politiko morajo dopolnjevati fiskalna politika ter strukturne reforme v različnih sektorjih, vključno s tistimi, ki so potrebne za dokončanje strukture ekonomske in monetarne unije (EMU).

| (8) | Usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast ter ob upoštevanju razpoložljivega fiskalnega manevrskega prostora in učinkov prelivanja med državami članicami podpira pravilno delovanje EMU. Fiskalna naravnanost euroobmočja naj bi bila v letih 2020 in 2021 večinoma nevtralna do nekoliko ekspanzivna. Hkrati nacionalne fiskalne politike še vedno niso dovolj diferencirane. Izvajanje preudarnih fiskalnih politik v državah članicah z visokimi stopnjami javnega dolga bi ta dolg zmanjšalo, zmanjšala bi se ranljivost za pretrese ter omogočilo polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev v primeru upada gospodarske aktivnosti. Po drugi strani pa bi nadaljnje spodbujanje naložb in druge produktivne porabe v državah članicah z ugodnim proračunskim položajem kratko- in srednjeročno podpiralo rast ter hkrati prispevalo k ponovnemu uravnoteženju gospodarstva euroobmočja. Če bi se pojavila negativna tveganja, bi bilo treba fiskalne odzive diferencirati in si prizadevati za večjo podporo na skupni ravni, hkrati pa zagotoviti dosledno spoštovanje Pakta za stabilnost in rast. Upoštevati bi bilo treba okoliščine, značilne za posamezno državo, in se izogibati procikličnosti, kolikor je to mogoče. Države članice bi morale biti pripravljene usklajevati politike v Euroskupini. |
| --- | --- |

(8)

Usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast ter ob upoštevanju razpoložljivega fiskalnega manevrskega prostora in učinkov prelivanja med državami članicami podpira pravilno delovanje EMU. Fiskalna naravnanost euroobmočja naj bi bila v letih 2020 in 2021 večinoma nevtralna do nekoliko ekspanzivna. Hkrati nacionalne fiskalne politike še vedno niso dovolj diferencirane. Izvajanje preudarnih fiskalnih politik v državah članicah z visokimi stopnjami javnega dolga bi ta dolg zmanjšalo, zmanjšala bi se ranljivost za pretrese ter omogočilo polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev v primeru upada gospodarske aktivnosti. Po drugi strani pa bi nadaljnje spodbujanje naložb in druge produktivne porabe v državah članicah z ugodnim proračunskim položajem kratko- in srednjeročno podpiralo rast ter hkrati prispevalo k ponovnemu uravnoteženju gospodarstva euroobmočja. Če bi se pojavila negativna tveganja, bi bilo treba fiskalne odzive diferencirati in si prizadevati za večjo podporo na skupni ravni, hkrati pa zagotoviti dosledno spoštovanje Pakta za stabilnost in rast. Upoštevati bi bilo treba okoliščine, značilne za posamezno državo, in se izogibati procikličnosti, kolikor je to mogoče. Države članice bi morale biti pripravljene usklajevati politike v Euroskupini.

| (9) | Fiskalne strukturne reforme so še naprej ključnega pomena za izboljšanje vzdržnosti javnih financ, krepitev potenciala rasti in omogočanje učinkovitih proticikličnih fiskalnih politik v primeru upada gospodarske aktivnosti. Z dobro delujočimi nacionalnimi fiskalnimi okviri skupaj z rednimi in temeljitimi pregledi porabe ter učinkovitim in preglednim javnim naročanjem se lahko okrepita učinkovitost in uspešnost javnofinančnih odhodkov ter povečata verodostojnost in kakovost fiskalnih politik. Izboljšanje sestave nacionalnih proračunov, tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, vključno s preusmeritvijo sredstev v javne naložbe v okviru dobro oblikovanih naložbenih strategij in razvoja zelenih proračunskih orodij, bi povečalo vpliv javnih proračunov na rast, dvignilo produktivnost in omogočilo začetek reševanja nujnih dolgoročnih izzivov prehoda na zeleno in digitalno gospodarstvo. Poenostavitev in posodobitev davčnih sistemov ter odpravljanje davčnih goljufij, davčnih utaj in izogibanja davkom, zlasti z ukrepi proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, pri čemer se upoštevajo aktualne razprave v vključujočem okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o preostalih vprašanjih v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička (BEPS) so bistvenega pomena za razvoj učinkovitejših in pravičnejših davčnih sistemov. Lahkotnost, s katero se lahko mobilni viri gibljejo znotraj euroobmočja, je eden od temeljev notranjega trga, hkrati pa povečuje možnosti za davčno konkurenco. Usklajevanje med državami članicami je zato bistveno kar zadeva obravnavanje preusmerjanja dobičkov in škodljivih davčnih praks ter preprečevanje splošnega tekmovanja v zniževanju obdavčitve dohodkov pravnih oseb.
  Pri teh prizadevanjih bi lahko bila ključnega pomena prizadevanja za dogovor o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ter dogovor o vključujočem okviru OECD o preostalih vprašanjih v zvezi z (BEPS) za pregled razporeditve dobička med državami in zagotovitev minimalne učinkovite obdavčitve. Davčna obremenitev v euroobmočju je razmeroma visoka in usmerjena na delo, pri čemer davki na nepremičnine ali okoljski davki predstavljajo zelo majhen delež davčnih prihodkov. Davki na nepremičnine ali okoljski davki pa so lahko manj škodljivi za rast ter ponudbo delovne sile in povpraševanje po njej. Večja uporaba okoljskih davkov lahko prispeva k trajnostni rasti s spodbujanjem „bolj zelenega“ ravnanja potrošnikov in proizvajalcev. Pri obdavčitvi bi bilo treba bolj upoštevati podnebno razsežnost ter dosledneje obravnavati emisije in selitev virov CO2. Spodbujanje usklajenega delovanja na svetovni ravni bi še povečalo učinkovitost teh ukrepov. Da bi pripomogli k prehodu na zeleno gospodarstvo, bo predlagano spodbujanje oblikovanja proračunskih politik, ugodnih za sprejemanje okoljskih zavez, in pregled Direktive Sveta 2003/96/ES (4) ter mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, ki bo skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO), če bo to potrebno, da bi se izognili selitvi virov CO2. |
| --- | --- |

(9)

Fiskalne strukturne reforme so še naprej ključnega pomena za izboljšanje vzdržnosti javnih financ, krepitev potenciala rasti in omogočanje učinkovitih proticikličnih fiskalnih politik v primeru upada gospodarske aktivnosti. Z dobro delujočimi nacionalnimi fiskalnimi okviri skupaj z rednimi in temeljitimi pregledi porabe ter učinkovitim in preglednim javnim naročanjem se lahko okrepita učinkovitost in uspešnost javnofinančnih odhodkov ter povečata verodostojnost in kakovost fiskalnih politik. Izboljšanje sestave nacionalnih proračunov, tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, vključno s preusmeritvijo sredstev v javne naložbe v okviru dobro oblikovanih naložbenih strategij in razvoja zelenih proračunskih orodij, bi povečalo vpliv javnih proračunov na rast, dvignilo produktivnost in omogočilo začetek reševanja nujnih dolgoročnih izzivov prehoda na zeleno in digitalno gospodarstvo. Poenostavitev in posodobitev davčnih sistemov ter odpravljanje davčnih goljufij, davčnih utaj in izogibanja davkom, zlasti z ukrepi proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, pri čemer se upoštevajo aktualne razprave v vključujočem okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o preostalih vprašanjih v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička (BEPS) so bistvenega pomena za razvoj učinkovitejših in pravičnejših davčnih sistemov. Lahkotnost, s katero se lahko mobilni viri gibljejo znotraj euroobmočja, je eden od temeljev notranjega trga, hkrati pa povečuje možnosti za davčno konkurenco. Usklajevanje med državami članicami je zato bistveno kar zadeva obravnavanje preusmerjanja dobičkov in škodljivih davčnih praks ter preprečevanje splošnega tekmovanja v zniževanju obdavčitve dohodkov pravnih oseb.

Pri teh prizadevanjih bi lahko bila ključnega pomena prizadevanja za dogovor o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ter dogovor o vključujočem okviru OECD o preostalih vprašanjih v zvezi z (BEPS) za pregled razporeditve dobička med državami in zagotovitev minimalne učinkovite obdavčitve. Davčna obremenitev v euroobmočju je razmeroma visoka in usmerjena na delo, pri čemer davki na nepremičnine ali okoljski davki predstavljajo zelo majhen delež davčnih prihodkov. Davki na nepremičnine ali okoljski davki pa so lahko manj škodljivi za rast ter ponudbo delovne sile in povpraševanje po njej. Večja uporaba okoljskih davkov lahko prispeva k trajnostni rasti s spodbujanjem „bolj zelenega“ ravnanja potrošnikov in proizvajalcev. Pri obdavčitvi bi bilo treba bolj upoštevati podnebno razsežnost ter dosledneje obravnavati emisije in selitev virov CO2. Spodbujanje usklajenega delovanja na svetovni ravni bi še povečalo učinkovitost teh ukrepov. Da bi pripomogli k prehodu na zeleno gospodarstvo, bo predlagano spodbujanje oblikovanja proračunskih politik, ugodnih za sprejemanje okoljskih zavez, in pregled Direktive Sveta 2003/96/ES (4) ter mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, ki bo skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO), če bo to potrebno, da bi se izognili selitvi virov CO2.

| (10) | Strukturne in institucionalne reforme, ki povečujejo konkurenco na proizvodnih trgih, spodbujajo učinkovito rabo virov ter izboljšujejo poslovno okolje in kakovost javnih uprav, vključno z učinkovitostjo pravosodnih sistemov, so pomembne za odpornost držav članic euroobmočja. Odporne gospodarske strukture in ustrezne politike preprečujejo, da bi imeli pretresi znatne in dolgotrajne učinke na dohodke in ponudbo delovne sile, ter lahko olajšajo delovanje fiskalne in monetarne politike in omejijo razlike, zlasti v času upada gospodarske aktivnosti, s tem pa ustvarijo ugodnejše pogoje za trajnostno in vključujočo rast. Boljše usklajevanje in izvajanje strukturnih reform, zlasti tistih, ki so predpisane v priporočilih za posamezne države, lahko ustvari pozitivne učinke prelivanja med državami članicami. V tem smislu lahko imajo nacionalni odbori za produktivnost pomembno vlogo pri povečanju odgovornosti za reforme in izboljšanju njihovega izvajanja. Potrebne so tudi reforme za soočanje z nujnimi dolgoročnimi izzivi, kot sta podnebni prehod in tehnološka preobrazba. Tudi poglobitev povezovanja enotnega trga, ki se je izkazal za pomembno gonilo rasti in konvergence med državami članicami, lahko prispeva k spodbujanju rasti produktivnosti. |
| --- | --- |

(10)

Strukturne in institucionalne reforme, ki povečujejo konkurenco na proizvodnih trgih, spodbujajo učinkovito rabo virov ter izboljšujejo poslovno okolje in kakovost javnih uprav, vključno z učinkovitostjo pravosodnih sistemov, so pomembne za odpornost držav članic euroobmočja. Odporne gospodarske strukture in ustrezne politike preprečujejo, da bi imeli pretresi znatne in dolgotrajne učinke na dohodke in ponudbo delovne sile, ter lahko olajšajo delovanje fiskalne in monetarne politike in omejijo razlike, zlasti v času upada gospodarske aktivnosti, s tem pa ustvarijo ugodnejše pogoje za trajnostno in vključujočo rast. Boljše usklajevanje in izvajanje strukturnih reform, zlasti tistih, ki so predpisane v priporočilih za posamezne države, lahko ustvari pozitivne učinke prelivanja med državami članicami. V tem smislu lahko imajo nacionalni odbori za produktivnost pomembno vlogo pri povečanju odgovornosti za reforme in izboljšanju njihovega izvajanja. Potrebne so tudi reforme za soočanje z nujnimi dolgoročnimi izzivi, kot sta podnebni prehod in tehnološka preobrazba. Tudi poglobitev povezovanja enotnega trga, ki se je izkazal za pomembno gonilo rasti in konvergence med državami članicami, lahko prispeva k spodbujanju rasti produktivnosti.

| (11) | Evropski steber socialnih pravic določa 20 načel za spodbujanje enakih možnosti in dostopa do trga dela, poštenih delovnih pogojev ter socialne zaščite in vključenosti. Oblikovan je kot kompas za spodbujanje navzgor usmerjene konvergence, naravnane k boljšim delovnim in življenjskim razmeram. Močnejša in bolj vključujoča gospodarstva in družbe lahko posledično spodbudijo odpornost Unije in euroobmočja. Prav tako je pomembno, da pošten in pravičen prehod v zeleno in digitalno gospodarstvo spremljajo reforme ter naložbe v znanja in spretnosti, prehajanje med zaposlitvami in učinkovitejšo socialno zaščito. Dosledno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na vseh ravneh ob upoštevanju ustreznih pristojnosti bo bistveno za spodbujanje navzgor usmerjene konvergence. |
| --- | --- |

(11)

Evropski steber socialnih pravic določa 20 načel za spodbujanje enakih možnosti in dostopa do trga dela, poštenih delovnih pogojev ter socialne zaščite in vključenosti. Oblikovan je kot kompas za spodbujanje navzgor usmerjene konvergence, naravnane k boljšim delovnim in življenjskim razmeram. Močnejša in bolj vključujoča gospodarstva in družbe lahko posledično spodbudijo odpornost Unije in euroobmočja. Prav tako je pomembno, da pošten in pravičen prehod v zeleno in digitalno gospodarstvo spremljajo reforme ter naložbe v znanja in spretnosti, prehajanje med zaposlitvami in učinkovitejšo socialno zaščito. Dosledno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na vseh ravneh ob upoštevanju ustreznih pristojnosti bo bistveno za spodbujanje navzgor usmerjene konvergence.

| (12) | Reforme, ki povečujejo udeležbo na trgu dela, odpravljajo brezposelnost mladih in dolgotrajno brezposelnost, spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, podpirajo uspešne prehode na trgu dela, zmanjšujejo segmentacijo in spodbujajo socialni dialog, lahko pomagajo spodbuditi vključujočo rast, izboljšati gospodarsko odpornost in samodejno stabilizacijo, zmanjšati neenakosti ter obravnavati revščino in socialno izključenost. Individualna podpora pri prehodih med zaposlitvami, usposabljanje in prekvalifikacija so ključni za spodbujanje pravočasne ponovne vključitve iskalcev zaposlitve na trg dela. Aktivne politike trga dela bi morale biti dobro povezane s socialnimi politikami ter spodbujati dejavno vključevanje na trg dela in v družbo. Dostop do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja v celotnem življenjskem ciklu zahteva ustrezne naložbe za izboljšanje človeškega kapitala, znanj in spretnosti, tudi glede na digitalizacijo in zeleni prehod. To prispeva k srednje- in dolgoročnemu izboljšanju zaposljivosti, produktivnosti, inovacijske zmogljivosti in plač ter povečuje odpornost euroobmočja. Delovnopravna zakonodaja mora zagotavljati poštene in dostojne pogoje dela za vse delavce, še zlasti glede na pojavljanje netipičnih oblik zaposlitve, ki ustvarjajo nove priložnosti, obenem pa tudi izzive z vidika varnosti zaposlitve in socialne zaščite.
  Učinkoviti in vzdržni sistemi socialne zaščite so prav tako bistveni za zagotavljanje ustreznega dohodka in dostopa do kakovostnih storitev. Pokojninske reforme ter politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja lahko pomembno prispevajo k spodbujanju udeležbe na trgu dela in tako zaščitijo dolgoročno vzdržnost evropskih sistemov socialnega varstva. Preusmeritev z obdavčitve dela bi se lahko koristno osredotočila zlasti na osebe z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Sodelovanje socialnih partnerjev v zaposlitvenih, socialnih in gospodarskih reformah je ključno za krepitev odgovornosti in podporo izvajanju reform. Prav tako je koristno sodelovanje organizacij civilne družbe. Pomembno je, da kolektivne pogodbe ob doslednem spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev prispevajo k ciljem priporočil (1) do (5) v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(12)

Reforme, ki povečujejo udeležbo na trgu dela, odpravljajo brezposelnost mladih in dolgotrajno brezposelnost, spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, podpirajo uspešne prehode na trgu dela, zmanjšujejo segmentacijo in spodbujajo socialni dialog, lahko pomagajo spodbuditi vključujočo rast, izboljšati gospodarsko odpornost in samodejno stabilizacijo, zmanjšati neenakosti ter obravnavati revščino in socialno izključenost. Individualna podpora pri prehodih med zaposlitvami, usposabljanje in prekvalifikacija so ključni za spodbujanje pravočasne ponovne vključitve iskalcev zaposlitve na trg dela. Aktivne politike trga dela bi morale biti dobro povezane s socialnimi politikami ter spodbujati dejavno vključevanje na trg dela in v družbo. Dostop do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja v celotnem življenjskem ciklu zahteva ustrezne naložbe za izboljšanje človeškega kapitala, znanj in spretnosti, tudi glede na digitalizacijo in zeleni prehod. To prispeva k srednje- in dolgoročnemu izboljšanju zaposljivosti, produktivnosti, inovacijske zmogljivosti in plač ter povečuje odpornost euroobmočja. Delovnopravna zakonodaja mora zagotavljati poštene in dostojne pogoje dela za vse delavce, še zlasti glede na pojavljanje netipičnih oblik zaposlitve, ki ustvarjajo nove priložnosti, obenem pa tudi izzive z vidika varnosti zaposlitve in socialne zaščite.

Učinkoviti in vzdržni sistemi socialne zaščite so prav tako bistveni za zagotavljanje ustreznega dohodka in dostopa do kakovostnih storitev. Pokojninske reforme ter politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja lahko pomembno prispevajo k spodbujanju udeležbe na trgu dela in tako zaščitijo dolgoročno vzdržnost evropskih sistemov socialnega varstva. Preusmeritev z obdavčitve dela bi se lahko koristno osredotočila zlasti na osebe z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Sodelovanje socialnih partnerjev v zaposlitvenih, socialnih in gospodarskih reformah je ključno za krepitev odgovornosti in podporo izvajanju reform. Prav tako je koristno sodelovanje organizacij civilne družbe. Pomembno je, da kolektivne pogodbe ob doslednem spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev prispevajo k ciljem priporočil (1) do (5) v nadaljevanju.

| (13) | Trdnost finančnega sektorja euroobmočja se je po krizi sicer izboljšala, vendar še vedno ostajajo ranljivosti, ki jih je treba obravnavati. Visoke stopnje zadolženosti podjetij in gospodinjstev, h katerim prispevajo davčne spodbude za zadolževanje v številnih nacionalnih davčnih sistemih, so lahko vir tveganja. Potreba po prilagajanju poslovnih modelov bank, nizke obrestne mere in vse večja konkurenca zaradi drugih oblik financiranja še naprej pritiskajo na dobičkonosnost bank. Pri zmanjševanju tveganja se dosega stalen napredek, zlasti pri zmanjševanju obsega nedonosnih posojil. Kljub temu pa so tam, kjer deleži nedonosnih posojil ostajajo visoki, potrebna nadaljnja trajna prizadevanja in vse države članice bi morale vzpostaviti ustrezne politike za preprečevanje kopičenja nedonosnih posojil. Komisija je marca 2018 predstavila sveženj za zmanjšanje tveganj, s katerim bi omogočili lažje reševanje nedonosnih posojil iz preteklosti in preprečili njihovo kopičenje v prihodnosti. Aprila 2019 je bila kot del zakonodajnih ukrepov za nedonosna posojila sprejeta Uredba (EU) 2019/630 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki uvaja „obvezni bonitetni varovalni mehanizem“, da bi se preprečilo tveganje prenizkih rezervacij za prihodnja nedonosna posojila; pri reševanju nedonosnih posojil je potreben dodaten napredek, zlasti pri osnutku direktive o sekundarnih trgih nedonosnih posojil.
  Izboljšave obstoječega okvira za boj proti pranju denarja so že bile narejene, vendar pa je, kot je bilo poudarjeno v poročilih Komisije, izdanih julija 2019, v Uniji potreben celovitejši pristop k boju proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti, da bi odpravili ugotovljene strukturne pomanjkljivosti. To pomeni, da je treba zlasti razmisliti, kako z ukrepanjem na ravni Unije povečati usklajenost pravil ter izboljšati njihov nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(13)

Trdnost finančnega sektorja euroobmočja se je po krizi sicer izboljšala, vendar še vedno ostajajo ranljivosti, ki jih je treba obravnavati. Visoke stopnje zadolženosti podjetij in gospodinjstev, h katerim prispevajo davčne spodbude za zadolževanje v številnih nacionalnih davčnih sistemih, so lahko vir tveganja. Potreba po prilagajanju poslovnih modelov bank, nizke obrestne mere in vse večja konkurenca zaradi drugih oblik financiranja še naprej pritiskajo na dobičkonosnost bank. Pri zmanjševanju tveganja se dosega stalen napredek, zlasti pri zmanjševanju obsega nedonosnih posojil. Kljub temu pa so tam, kjer deleži nedonosnih posojil ostajajo visoki, potrebna nadaljnja trajna prizadevanja in vse države članice bi morale vzpostaviti ustrezne politike za preprečevanje kopičenja nedonosnih posojil. Komisija je marca 2018 predstavila sveženj za zmanjšanje tveganj, s katerim bi omogočili lažje reševanje nedonosnih posojil iz preteklosti in preprečili njihovo kopičenje v prihodnosti. Aprila 2019 je bila kot del zakonodajnih ukrepov za nedonosna posojila sprejeta Uredba (EU) 2019/630 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki uvaja „obvezni bonitetni varovalni mehanizem“, da bi se preprečilo tveganje prenizkih rezervacij za prihodnja nedonosna posojila; pri reševanju nedonosnih posojil je potreben dodaten napredek, zlasti pri osnutku direktive o sekundarnih trgih nedonosnih posojil.

Izboljšave obstoječega okvira za boj proti pranju denarja so že bile narejene, vendar pa je, kot je bilo poudarjeno v poročilih Komisije, izdanih julija 2019, v Uniji potreben celovitejši pristop k boju proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti, da bi odpravili ugotovljene strukturne pomanjkljivosti. To pomeni, da je treba zlasti razmisliti, kako z ukrepanjem na ravni Unije povečati usklajenost pravil ter izboljšati njihov nadzor in izvrševanje.

| (14) | Zaradi zagotovitve finančne stabilnosti, zmanjšanja finančne razdrobljenosti in zavarovanja kreditiranja gospodarstva v času krize je krepitev bančne unije od leta 2013 prednostna naloga. Krepitev napreduje, tudi z dogovorom o pravnem okviru evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) za skupni varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje, vendar je potrebno nadaljnje delo. V zvezi s tem je bila Euroskupina na vrhu držav euroobmočja zadolžena, naj nadaljuje delo v zvezi s svežnjem reform v okviru EMS, pri čemer je treba izpeljati nacionalne postopke, ter delo v zvezi z vsemi elementi nadaljnje krepitve bančne unije, pri tem pa naj stremi k soglasju. Za pripravo načrta za začetek političnih pogajanj o evropskem sistemu jamstva za vloge (EDIS) je bila ustanovljena delovna skupina na visoki ravni. Nadaljnji premiki so pomembni, da se sprostijo koristi bančne unije v smislu delitve tveganj z zasebnim sektorjem, finančne stabilnosti in gospodarske rasti, hkrati pa se zmanjšajo možnosti za arbitražo med državami članicami. Navsezadnje bi morali taki premiki zagotoviti finančno in ekonomsko suverenost Evrope. Zato je treba nemudoma nadaljevati delo v zvezi z vsemi elementi, vključno s tistimi, o katerih se je razpravljalo v delovni skupini na visoki ravni za EDIS, in z enako ambiciozno zastavljenimi cilji. Dokončati bi bilo treba delo v zvezi s svežnjem reform v okviru EMS, vključno z uvedbo varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje. Ta mehanizem bi bilo treba začeti uporabljati, po možnosti predčasno, če bo dosežen zadosten napredek pri zmanjševanju tveganja.
  Še naprej bi bilo treba iskati rešitve za premostitev omejitev pri trenutni ureditvi za zagotavljanje likvidnosti pri reševanju. Nazadnje, Komisija je sprejela vse ukrepe, napovedane v okviru akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov iz leta 2015. Vendar pa so pravne, davčne in regulativne ovire za vzpostavitev unije kapitalskih trgov še vedno prisotne, zato so potrebna dodatna prizadevanja za njihovo odpravo, zlasti kar zadeva pravila o dostopu do financiranja ter nekatere primere insolventnosti in davčnih razhajanj, ter za doseganje visokih, učinkovitih in usklajenih nadzornih standardov. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi zagotovitve finančne stabilnosti, zmanjšanja finančne razdrobljenosti in zavarovanja kreditiranja gospodarstva v času krize je krepitev bančne unije od leta 2013 prednostna naloga. Krepitev napreduje, tudi z dogovorom o pravnem okviru evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) za skupni varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje, vendar je potrebno nadaljnje delo. V zvezi s tem je bila Euroskupina na vrhu držav euroobmočja zadolžena, naj nadaljuje delo v zvezi s svežnjem reform v okviru EMS, pri čemer je treba izpeljati nacionalne postopke, ter delo v zvezi z vsemi elementi nadaljnje krepitve bančne unije, pri tem pa naj stremi k soglasju. Za pripravo načrta za začetek političnih pogajanj o evropskem sistemu jamstva za vloge (EDIS) je bila ustanovljena delovna skupina na visoki ravni. Nadaljnji premiki so pomembni, da se sprostijo koristi bančne unije v smislu delitve tveganj z zasebnim sektorjem, finančne stabilnosti in gospodarske rasti, hkrati pa se zmanjšajo možnosti za arbitražo med državami članicami. Navsezadnje bi morali taki premiki zagotoviti finančno in ekonomsko suverenost Evrope. Zato je treba nemudoma nadaljevati delo v zvezi z vsemi elementi, vključno s tistimi, o katerih se je razpravljalo v delovni skupini na visoki ravni za EDIS, in z enako ambiciozno zastavljenimi cilji. Dokončati bi bilo treba delo v zvezi s svežnjem reform v okviru EMS, vključno z uvedbo varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje. Ta mehanizem bi bilo treba začeti uporabljati, po možnosti predčasno, če bo dosežen zadosten napredek pri zmanjševanju tveganja.

Še naprej bi bilo treba iskati rešitve za premostitev omejitev pri trenutni ureditvi za zagotavljanje likvidnosti pri reševanju. Nazadnje, Komisija je sprejela vse ukrepe, napovedane v okviru akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov iz leta 2015. Vendar pa so pravne, davčne in regulativne ovire za vzpostavitev unije kapitalskih trgov še vedno prisotne, zato so potrebna dodatna prizadevanja za njihovo odpravo, zlasti kar zadeva pravila o dostopu do financiranja ter nekatere primere insolventnosti in davčnih razhajanj, ter za doseganje visokih, učinkovitih in usklajenih nadzornih standardov.

| (15) | Krepitev strukture EMU zahteva izvajanje ukrepov, ki so bili v izjavi z vrha držav euroobmočja iz 13. decembra 2019 opredeljeni kot prednostni, obenem pa nadaljnjo obravnavo drugih vidikov. V sporočilu Komisije z dne 12. junija 2019 za naslovom „Poglobitev evropske ekonomske in monetarne unije: pregled stanja štiri leta po objavi poročila petih predsednikov“ je predstavljeno trenutno stanje in opisano stališče Komisije glede področij, na katera bi bilo treba kratko- in srednjeročno osredotočiti prizadevanja za reforme. Pri ekonomski uniji je bil dosežen določen napredek, in sicer s političnim dogovorom o značilnostih proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost v euroobmočju. S pridržkom dokončanja nacionalnih postopkov je bil dosežen načelni dogovor o nadaljnjem razvoju EMS in reviziji njegove pogodbe. Vendar Svet ni dosegel soglasja o funkciji fiskalne stabilizacije v euroobmočju niti o reformi upravljanja euroobmočja. |
| --- | --- |

(15)

Krepitev strukture EMU zahteva izvajanje ukrepov, ki so bili v izjavi z vrha držav euroobmočja iz 13. decembra 2019 opredeljeni kot prednostni, obenem pa nadaljnjo obravnavo drugih vidikov. V sporočilu Komisije z dne 12. junija 2019 za naslovom „Poglobitev evropske ekonomske in monetarne unije: pregled stanja štiri leta po objavi poročila petih predsednikov“ je predstavljeno trenutno stanje in opisano stališče Komisije glede področij, na katera bi bilo treba kratko- in srednjeročno osredotočiti prizadevanja za reforme. Pri ekonomski uniji je bil dosežen določen napredek, in sicer s političnim dogovorom o značilnostih proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost v euroobmočju. S pridržkom dokončanja nacionalnih postopkov je bil dosežen načelni dogovor o nadaljnjem razvoju EMS in reviziji njegove pogodbe. Vendar Svet ni dosegel soglasja o funkciji fiskalne stabilizacije v euroobmočju niti o reformi upravljanja euroobmočja.

| (16) | S poglobitvijo EMU bi dosegli boljše makroekonomske rezultate. Nepopolna EMU ovira finančno povezovanje. To omejuje možnosti financiranja za prepotrebne naložbe za spodbujanje vključujočega, produktivnega, trajnostnega in stabilnega gospodarstva. Nepopolna EMU ovira tudi nemoten prenos denarne politike po celotnem euroobmočju in omejuje zmožnost Evrope za določanje njene gospodarske usode. Če bi se dogovorili o osrednji funkciji za fiskalno stabilizacijo, bi ta dopolnila zmogljivost držav članic euroobmočja za izvajanje proticiklične fiskalne politike. Svet je seznanjen s tem, da Komisija namerava predlagati evropski sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti, da bi bolje zaščitila državljane v primeru gospodarskih pretresov. Krepitev EMU je skupaj s preudarnimi politikami na evropski in nacionalni ravni ključna za utrditev vpliva Evrope v svetu, povečanje mednarodne vloge eura in prispevanje k odprtemu, večstranskemu in na pravilih temelječemu svetovnemu gospodarstvu. Pomembno je, da je razprava še naprej odprta in pregledna za države članice zunaj euroobmočja, pri tem pa je treba dosledno spoštovati notranji trg Unije. |
| --- | --- |

(16)

S poglobitvijo EMU bi dosegli boljše makroekonomske rezultate. Nepopolna EMU ovira finančno povezovanje. To omejuje možnosti financiranja za prepotrebne naložbe za spodbujanje vključujočega, produktivnega, trajnostnega in stabilnega gospodarstva. Nepopolna EMU ovira tudi nemoten prenos denarne politike po celotnem euroobmočju in omejuje zmožnost Evrope za določanje njene gospodarske usode. Če bi se dogovorili o osrednji funkciji za fiskalno stabilizacijo, bi ta dopolnila zmogljivost držav članic euroobmočja za izvajanje proticiklične fiskalne politike. Svet je seznanjen s tem, da Komisija namerava predlagati evropski sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti, da bi bolje zaščitila državljane v primeru gospodarskih pretresov. Krepitev EMU je skupaj s preudarnimi politikami na evropski in nacionalni ravni ključna za utrditev vpliva Evrope v svetu, povečanje mednarodne vloge eura in prispevanje k odprtemu, večstranskemu in na pravilih temelječemu svetovnemu gospodarstvu. Pomembno je, da je razprava še naprej odprta in pregledna za države članice zunaj euroobmočja, pri tem pa je treba dosledno spoštovati notranji trg Unije.

| (17) | O zaposlitvenih in socialnih vidikih tega priporočila je bilo opravljeno posvetovanje z Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito – |
| --- | --- |

(17)

O zaposlitvenih in socialnih vidikih tega priporočila je bilo opravljeno posvetovanje z Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito –

PRIPOROČA, da v obdobju 2020–2021 države članice euroobmočja posamično in skupaj v okviru Euroskupine ukrepajo:

| 1. | v državah članicah euroobmočja s primanjkljaji na tekočem računu ali visokim zunanjim dolgom izvajajo reforme za povečanje konkurenčnosti in zmanjšanje zunanjega dolga. V državah članicah euroobmočja z velikimi presežki na tekočem računu okrepijo pogoje, ki podpirajo rast plač, pri čemer spoštujejo vlogo socialnih partnerjev, in izvajajo ukrepe, ki spodbujajo javne in zasebne naložbe. V vseh državah članicah spodbujajo produktivnost z izboljšanjem poslovnega okolja in kakovosti institucij ter povečujejo odpornost z izboljšanjem delovanja trgov blaga in storitev, zlasti s poglobitvijo enotnega trga. Podpirajo pravičen in vključujoč prehod na konkurenčno zeleno in digitalno gospodarstvo z naložbami, tako javnimi kot zasebnimi, v opredmetena in neopredmetena sredstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | še naprej izvajajo politike na način, ki dosledno spoštuje Pakt za stabilnost in rast, obenem pa podpirajo javne in zasebne naložbe ter izboljšajo kakovost in strukturo javnih financ. V državah članicah z visokim javnim dolgom izvajajo preudarne politike za verodostojno vzdržno zmanjševanje javnega dolga. V državah članicah z ugodim fiskalnim položajem ta fiskalni položaj uporabijo za nadaljnje spodbujanje visokokakovostnih naložb ob hkratnem ohranjanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Če bi se pojavila negativna tveganja, bi bilo treba fiskalne odzive diferencirati in si prizadevati za večjo podporo na skupni ravni, hkrati pa zagotoviti dosledno spoštovanje Pakta za stabilnost in rast. Upoštevati bi bilo treba okoliščine, značilne za posamezno državo, in se izogibati procikličnosti, kolikor je to mogoče. Države članice bi morale biti pripravljene usklajevati politike v Euroskupini. Izboljšajo učinkovitost nacionalnih fiskalnih okvirov in kakovost javnih financ ter sprejmejo rasti prijazne davčne in druge ustrezne proračunske ukrepe, ki spodbujajo trajnostno in vključujoče gospodarstvo. Podpirajo in izvajajo ukrepe Unije za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju in preprečevanje tekmovanja v zniževanju obdavčitve dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | okrepijo sisteme izobraževanja in usposabljanja ter povečajo naložbe v znanja in spretnosti. Povečajo učinkovitost aktivnih politik trga dela, ki podpirajo vključevanje na trg dela in uspešna prehajanja na trgu dela, vključno z bolj digitaliziranimi in zelenimi zaposlitvami. Spodbujajo udeležbo na trgu dela, vključno z udeležbo žensk in ranljivih skupin, in preusmerijo davke od dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, poštene delovne pogoje in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter obravnavajo segmentacijo trga dela. Izboljšajo dostop do ustreznih in trajnostnih sistemov socialne zaščite. Povečajo učinkovitost socialnega dialoga in spodbujajo kolektivna pogajanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izvedejo nadaljnje ukrepe na podlagi izjave z vrha držav euroobmočja z dne 13. decembra 2019 za nadaljnjo krepitev bančne unije, da bi jo dokončno oblikovali, in sicer z nadaljnjim delom, brez odlašanja in z enako ambiciozno zastavljenimi cilji, v zvezi z vsemi elementi, vključno s tistimi, o katerih se je razpravljalo v delovni skupini na visoki ravni za EDIS. Dokončati delo v zvezi s svežnjem reform v okviru EMS, vključno z uvedbo varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje. Omogočijo, da se bo skupni varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje lahko začel uporabljati, po možnosti predčasno, če bo dosežen zadosten napredek pri zmanjševanju tveganj. Še naprej iščejo rešitve za premostitev omejitev pri trenutni ureditvi za zagotavljanje likvidnosti pri reševanju. Okrepijo evropski regulativni in nadzorni okvir, tudi z zagotovitvijo doslednega in učinkovitega nadzora in izvrševanja predpisov proti pranju denarja. Spodbujajo urejeno zmanjševanje velikih količin zasebnega dolga, tudi z zmanjšanjem davčnih spodbud za zadolževanje. Še naprej omogočajo hitro zmanjševanje obsega nedonosnih posojil s strani bank v euroobmočju in preprečujejo njihovo kopičenje. Obnovijo prizadevanja za poglobitev unije kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dosežejo ambiciozen napredek pri poglobitvi EMU, zlasti s hitro izvedbo ukrepov, opredeljenih v izjavi z vrha držav euroobmočja iz 13. decembra 2019, vključno v zvezi s BICC, in razpravo o drugih vidikih. Napredek na tem področju bo tudi okrepil mednarodno vlogo eura in gospodarske interese Evrope v svetu; v celoti bi moral spoštovati notranji trg Unije ter potekati na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja. |
| --- | --- |

5.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Vse napovedi v tem dokumentu so iz napovedi Evropske komisije iz jeseni 2019.

3

(4)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/630 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti (UL L 111, 25.4.2019, str. 4).

5

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/8

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9803 – SAZKA Group/OPAP)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 243/02)

Komisija se je 15. julija 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9803. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9803. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/9

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. julij 2020

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1578 |
| JPY | japonski jen | 123,94 |
| DKK | danska krona | 7,4442 |
| GBP | funt šterling | 0,91123 |
| SEK | švedska krona | 10,2415 |
| CHF | švicarski frank | 1,0785 |
| ISK | islandska krona | 157,80 |
| NOK | norveška krona | 10,5343 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,365 |
| HUF | madžarski forint | 349,27 |
| PLN | poljski zlot | 4,4288 |
| RON | romunski leu | 4,8413 |
| TRY | turška lira | 7,9299 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6139 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5540 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9741 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7328 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6015 |
| KRW | južnokorejski won | 1 384,38 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,9520 |
| CNY | kitajski juan | 8,0999 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5220 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 867,99 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9235 |
| PHP | filipinski peso | 57,110 |
| RUB | ruski rubelj | 81,9588 |
| THB | tajski bat | 36,546 |
| BRL | brazilski real | 5,9920 |
| MXN | mehiški peso | 25,8715 |
| INR | indijska rupija | 86,2880 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1578

JPY

japonski jen

123,94

DKK

danska krona

7,4442

GBP

funt šterling

0,91123

SEK

švedska krona

10,2415

CHF

švicarski frank

1,0785

ISK

islandska krona

157,80

NOK

norveška krona

10,5343

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,365

HUF

madžarski forint

349,27

PLN

poljski zlot

4,4288

RON

romunski leu

4,8413

TRY

turška lira

7,9299

AUD

avstralski dolar

1,6139

CAD

kanadski dolar

1,5540

HKD

hongkonški dolar

8,9741

NZD

novozelandski dolar

1,7328

SGD

singapurski dolar

1,6015

KRW

južnokorejski won

1 384,38

ZAR

južnoafriški rand

18,9520

CNY

kitajski juan

8,0999

HRK

hrvaška kuna

7,5220

IDR

indonezijska rupija

16 867,99

MYR

malezijski ringit

4,9235

PHP

filipinski peso

57,110

RUB

ruski rubelj

81,9588

THB

tajski bat

36,546

BRL

brazilski real

5,9920

MXN

mehiški peso

25,8715

INR

indijska rupija

86,2880

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/10

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2020/C 243/04)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 20. april 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85036 |
| Št. odločitve | 040/20/COL |
| Država Efte | Islandija |
| Regija | Celotno ozemlje Islandije |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Začasna jamstvena shema zaradi COVID-19 |
| Pravna podlaga | Zakon št. 25/2020 o spremembi zakona št. 121/1997 o državnih jamstvih |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Zagotovitev dostopa do likvidnosti za podjetja, ki se soočajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti zaradi izbruha COVID-19 |
| Oblika pomoči | Državna jamstva |
| Proračun | 50 milijard ISK |
| Trajanje | Od 20. aprila 2020 do 31. decembra 2020 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministrstvo za finance in gospodarstvo
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLANDIJA |

Datum sprejetja odločitve

20. april 2020

Št. zadeve

85036

Št. odločitve

040/20/COL

Država Efte

Islandija

Regija

Celotno ozemlje Islandije

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Začasna jamstvena shema zaradi COVID-19

Pravna podlaga

Zakon št. 25/2020 o spremembi zakona št. 121/1997 o državnih jamstvih

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Zagotovitev dostopa do likvidnosti za podjetja, ki se soočajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti zaradi izbruha COVID-19

Oblika pomoči

Državna jamstva

Proračun

50 milijard ISK

Trajanje

Od 20. aprila 2020 do 31. decembra 2020

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministrstvo za finance in gospodarstvo

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLANDIJA

Verodostojno besedilo odločitve je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/11

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2020/C 243/05)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 17. april 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85047 |
| Št. odločitve | 039/20/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Regija | Celotno ozemlje Norveške |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Shema nepovratnih sredstev za podjetja, ki so utrpela znatno izgubo prihodkov od prodaje zaradi izbruha COVID-19 |
| Pravna podlaga | Zakon o začasni shemi nepovratnih sredstev za podjetja, ki so utrpela znatno izgubo prihodkov od prodaje |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Nadomestilo za škodo podjetjem, ki jo je povzročil izbruh COVID-19, za ohranitev delovnih mest in zagotovitev hitrejšega okrevanja gospodarstva po krizi |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | Približno 50 milijard NOK |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | Shema velja za škodo, nastalo med 1. marcem 2020 in 31. majem 2020 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji razen podjetij, ki se ukvarjajo s črpanjem in pridobivanjem nafte, podjetij, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, prenosom in distribucijo električne energije ter trgovanjem z njo, finančnih institucij, zasebnih vrtcev in letalskih prevoznikov |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Norveška davčna uprava |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

17. april 2020

Št. zadeve

85047

Št. odločitve

039/20/COL

Država Efte

Norveška

Regija

Celotno ozemlje Norveške

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Shema nepovratnih sredstev za podjetja, ki so utrpela znatno izgubo prihodkov od prodaje zaradi izbruha COVID-19

Pravna podlaga

Zakon o začasni shemi nepovratnih sredstev za podjetja, ki so utrpela znatno izgubo prihodkov od prodaje

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Nadomestilo za škodo podjetjem, ki jo je povzročil izbruh COVID-19, za ohranitev delovnih mest in zagotovitev hitrejšega okrevanja gospodarstva po krizi

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

Približno 50 milijard NOK

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Shema velja za škodo, nastalo med 1. marcem 2020 in 31. majem 2020

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji razen podjetij, ki se ukvarjajo s črpanjem in pridobivanjem nafte, podjetij, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, prenosom in distribucijo električne energije ter trgovanjem z njo, finančnih institucij, zasebnih vrtcev in letalskih prevoznikov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Norveška davčna uprava

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/12

---

Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. maja 2020

(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004
   (1)

  )

(2020/C 243/06)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s poglavjem o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, kakor so bile spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 788/08/COL z dne 17. decembra 2008. Za pridobitev veljavnih referenčnih stopenj je treba v skladu s Smernicami o državni pomoči ustrezne mere prišteti izhodiščni obrestni meri.

Izhodiščne obrestne mere za Islandijo in Norveško za obdobje od 1. maja dalje so bile posodobljene zaradi izjemnih okoliščin, pandemije COVID19.

Izhodiščne obrestne mere so bile določene, kot sledi:

| | Islandija | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020 – | 2,78 | –0,56 | 0,99 |

Islandija

Lihtenštajn

Norveška

1.5.2020 –

2,78

–0,56

0,99

---

(1)  UL L 139, 25.5.2006, str. 37, in Dopolnilo EGP k UL št. 26/2006, 25.5.2006, str. 1.

---

Evropska komisija

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/13

---

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2020

(2020/C 243/07)

Norveško ministrstvo za nafto in energijo objavlja razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v skladu s členom 3(2)(a) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov.

Dovoljenja za izkoriščanje se bodo izdala le delniškim družbam, registriranim na Norveškem ali v drugi državi pogodbenici Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP), ali fizičnim osebam s stalnim prebivališčem v državi pogodbenici Sporazuma EGP.

Družbam, ki nimajo dovoljenja v norveškem epikontinentalnem pasu, se lahko podeli dovoljenje za izkoriščanje, če so se predhodno kvalificirale za prejem dovoljenja za to območje.

Ministrstvo bo posamezne družbe in družbe, ki bodo vloge oddale kot del skupine, obravnavalo pod enakimi pogoji. Vlagatelji, ki bodo oddali posamezno vlogo, ali vlagatelji kot skupina, ki bo oddala skupno vlogo, se bodo šteli kot en vlagatelj vloge za izdajo dovoljenja za izkoriščanje. Ministrstvo lahko na podlagi vlog, ki jih oddajo skupine ali posamezni vlagatelji, določi sestavo skupin imetnikov dovoljenja, ki jim bo izdano novo dovoljenje za izkoriščanje nafte, odstrani vlagatelje iz skupne vloge in doda posamezne vlagatelje ter imenuje izvajalca za take skupine.

Dodelitev deleža v dovoljenju za izkoriščanje bo pogojena s pristopom imetnika dovoljenja k sporazumu o dejavnostih, povezanih z nafto (Agreement for Petroleum Activities), vključno s sporazumom o skupnem izvajanju in sporazumom o obračunavanju. Če se dovoljenje za izkoriščanje stratigrafsko razdeli, bosta morala imetnika dveh stratigrafsko razdeljenih dovoljenj skleniti tudi posebni sporazum o skupnem izvajanju, ki bo v zvezi s tem urejal odnose med njima.

Imetniki dovoljenja bodo ob podpisu navedenih sporazumov ustanovili skupno podjetje, v katerem bo njihova kapitalska udeležba vedno enaka njihovemu deležu v dovoljenju za izkoriščanje.

Dokumenti za dovoljenje bodo v glavnem temeljili na zadevnih dokumentih iz izdaje dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2019. S tem se bo zagotovilo, da bo imel zadevni industrijski sektor na voljo najpomembnejše elemente morebitnih sprememb okvira še pred oddajo vlog.

Merila za izdajo dovoljenj za izkoriščanje

Za spodbujanje dobrega upravljanja virov ter hitrega in učinkovitega raziskovanja in izkoriščanja nafte v norveškem epikontinentalnem pasu, vključno s sestavo skupin, ki jim bo izdano dovoljenje in bodo to omogočile, veljajo naslednja merila za dodelitev deležev v dovoljenjih za izkoriščanje in za imenovanje izvajalca:

| (a) | vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito raziskovati nafto; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito raziskovati nafto;

| (b) | vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko pojasni, kako bi lahko to strokovno znanje aktivno prispevalo k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko pojasni, kako bi lahko to strokovno znanje aktivno prispevalo k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju;

| (c) | vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij; |
| --- | --- |

(c)

vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij;

| (d) | vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

(d)

vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju;

| (e) | če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja. Upoštevajo se lahko tudi vidiki nacionalne varnosti, če ministrstvo meni, da je to potrebno; |
| --- | --- |

(e)

če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja. Upoštevajo se lahko tudi vidiki nacionalne varnosti, če ministrstvo meni, da je to potrebno;

| (f) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

(f)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| (g) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala dvema imetnikoma dovoljenja ali več, kadar ima vsaj eden izkušnje iz točke (f); |
| --- | --- |

(g)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala dvema imetnikoma dovoljenja ali več, kadar ima vsaj eden izkušnje iz točke (f);

| (h) | imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

(h)

imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| (i) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah; |
| --- | --- |

(i)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah;

| (j) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP). |
| --- | --- |

(j)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP).

Bloki, za katere se lahko oddajo vloge

Vloge za deleže v dovoljenjih za izkoriščanje se lahko oddajo za bloke, za katere niso bila izdana dovoljenja v vnaprej določenih območjih, kot je prikazano na zemljevidih, ki jih je objavil norveški direktorat za nafto. Prav tako je možno zaprositi za površino, ki je bila opuščena v vnaprej določenih območjih po razglasitvi v skladu s posodobljenimi interaktivnimi zemljevidi norveškega direktorata za nafto, ki so na voljo na njegovi spletni strani.

Vsako dovoljenje za izkoriščanje lahko zajema enega ali več blokov ali delov blokov. Vlagatelji morajo omejiti predlogo vloge na območja, kjer so vrisali potencialna nahajališča nafte.

Celotno besedilo razpisa, vključno s podrobnimi zemljevidi razpoložljivih območij, je na voljo na spletnem naslovu norveškega direktorata za nafto www.npd.no/apa2020.

Vloge za dovoljenja za izkoriščanje nafte se predložijo v elektronski obliki, na primer prek L2S (Licence2Share), norveškemu ministrstvu za nafto in energijo:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 Oslo |
| NORVEŠKA |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 Oslo

NORVEŠKA

Kopija se predloži v elektronski obliki, na primer prek L2S, norveškemu direktoratu za nafto:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORVEŠKA |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

4003 Stavanger

NORVEŠKA

Rok: 22. september 2020 do 12. ure (opoldne).

Dovoljenja za izkoriščanje nafte za vnaprej določena območja v letu 2020 v norveškem epikontinentalnem pasu bodo predvidoma podeljena v prvem četrtletju leta 2021.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 243/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Bosch Thermotechnick GmbH („Bosch TT“, Nemčija), ki je del skupine Bosch Group, katere končno obvladujoče podjetje je Robert Bosch GmbH, |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnick GmbH („Bosch TT“, Nemčija), ki je del skupine Bosch Group, katere končno obvladujoče podjetje je Robert Bosch GmbH,

| — | Electra Consumer Products Ldt („ECP“, Izrael), ki je del skupine ELCO Group, katere končno obvladujoče podjetje je Elco Ltd., |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt („ECP“, Izrael), ki je del skupine ELCO Group, katere končno obvladujoče podjetje je Elco Ltd.,

| — | Electra Industries Ldt. (Izrael). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Izrael).

Podjetji Bosch TT in ECP pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Electra Industries Ldt.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Bosch TT: proizvodnja energijsko učinkovitih izdelkov za ogrevanje in rešitev za ogrevanje vode, |
| --- | --- |

—

za Bosch TT: proizvodnja energijsko učinkovitih izdelkov za ogrevanje in rešitev za ogrevanje vode,

| — | za ECP: proizvodnja in distribucija elektronskih potrošniških izdelkov, telekomunikacijskih storitev in naložbenih nepremičnin, |
| --- | --- |

—

za ECP: proizvodnja in distribucija elektronskih potrošniških izdelkov, telekomunikacijskih storitev in naložbenih nepremičnin,

| — | za Electra Industries Ldt.: razvoj, proizvodnja in dobava bivalnih klimatskih naprav in opreme, centralnih terminalov za vodo v klimatskih napravah, toplotnih črpalk zrak-voda in sestavnih delov za stranke, ki so proizvajalke originalne opreme. |
| --- | --- |

—

za Electra Industries Ldt.: razvoj, proizvodnja in dobava bivalnih klimatskih naprav in opreme, centralnih terminalov za vodo v klimatskih napravah, toplotnih črpalk zrak-voda in sestavnih delov za stranke, ki so proizvajalke originalne opreme.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/17

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 243/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Allianz SE („Allianz“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Allianz SE („Allianz“, Nemčija),

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR“, Španija), ki je pod nadzorom podjetja BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA“, Španija). |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR“, Španija), ki je pod nadzorom podjetja BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA“, Španija).

Podjetje Allianz pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem BASR.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Allianz: Allianz Group je svetovni ponudnik finančnih storitev, dejaven predvsem v sektorju življenjskih in neživljenjskih zavarovanj ter upravljanja premoženja, |
| --- | --- |

—

za Allianz: Allianz Group je svetovni ponudnik finančnih storitev, dejaven predvsem v sektorju življenjskih in neživljenjskih zavarovanj ter upravljanja premoženja,

| — | za BASR: neživljenjsko (in nezdravstveno) splošno zavarovanje BBVA v Španiji in obstoječe stanovanjsko zavarovanje BBVA na Portugalskem. |
| --- | --- |

—

za BASR: neživljenjsko (in nezdravstveno) splošno zavarovanje BBVA v Španiji in obstoječe stanovanjsko zavarovanje BBVA na Portugalskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/18

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2020/C 243/10)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 z dne 18. decembra 2013 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„CASTAÑA DE GALICIA“

EU št.: PGI-ES-0609-AM01 – 31. 1. 2020

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Castaña de Galicia“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena geografska označba „Castaña de Galicia“ se uporablja za plodove avtohtonih galicijskih kultivarjev evropskega kostanja (Castanea sativa Mill.), ki so namenjeni za prehrano ljudi in se tržijo sveži ali zamrznjeni.

Med te kultivarje spadajo vsi lokalni ekotipi iz izborov, ki so jih skozi stoletja opravili kmetovalci, da bi povečali njihovo produktivnost in kakovost. Njihova oblika in genetske sposobnosti so podrobno opisane in določene, pri čemer se razlikujejo od kostanja, pridelanega na drugih območij v Španiji, na Portugalskem in v Franciji. Ti kultivarji se štejejo za nenadomestljivo dediščino v smislu rastlinskih genskih virov za ohranitev biotske in genske raznovrstnosti ter imajo pravno opredeljen status „ohranjevalnih sort“.

V teh okoliščinah je ohranitev tradicionalnih metod gojenja kostanja v Galiciji sčasoma omogočila izbor homogene celote avtohtonih kultivarjev, na katerih temelji sloves galicijskega kostanja.

Glavne značilnosti kostanja „Castaña de Galicia“ so:

| — | tanek, svetleč perikarp rjave barve, |
| --- | --- |

—

tanek, svetleč perikarp rjave barve,

| — | tanka ovojnica (membrana), ki se le rahlo zajeda v seme in jo zlahka olupimo, |
| --- | --- |

—

tanka ovojnica (membrana), ki se le rahlo zajeda v seme in jo zlahka olupimo,

| — | sladek okus ter čvrsta in nemoknata tekstura; |
| --- | --- |

—

sladek okus ter čvrsta in nemoknata tekstura;

| — | vsebnost vlage v nabranih plodovih je med 50 in 60 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage v nabranih plodovih je med 50 in 60 %,

| — | ježica navadno vsebuje največ tri plodove, |
| --- | --- |

—

ježica navadno vsebuje največ tri plodove,

| — | povprečna vsebnost ogljikovih hidratov znaša 59,5 % (povprečje suhe snovi), kar je več kot na vseh drugih pridelovalnih območjih v Španiji, |
| --- | --- |

—

povprečna vsebnost ogljikovih hidratov znaša 59,5 % (povprečje suhe snovi), kar je več kot na vseh drugih pridelovalnih območjih v Španiji,

| — | zelo majhna povprečna deleža razpokanih plodov (4,5 %) in plodov z deljenimi jedri (2,1 %). Galicijski kostanj ima v primerjavi z drugimi pridelovalnimi območji v Španiji najmanjšo skupno vrednost teh dveh parametrov. |
| --- | --- |

—

zelo majhna povprečna deleža razpokanih plodov (4,5 %) in plodov z deljenimi jedri (2,1 %). Galicijski kostanj ima v primerjavi z drugimi pridelovalnimi območji v Španiji najmanjšo skupno vrednost teh dveh parametrov.

Po tej predstavitvi povprečnih vrednosti, ki veljajo za galicijski kostanj, so v nadaljevanju naštete značilnosti, ki po pobiranju veljajo za kostanj z ZGO „Castaña de Galicia“, in sicer:

| — | najnižja vsebnost vlage je 50 %, najvišja pa 60 %, |
| --- | --- |

—

najnižja vsebnost vlage je 50 %, najvišja pa 60 %,

| — | največ 12 % plodov z deljenim jedrom, |
| --- | --- |

—

največ 12 % plodov z deljenim jedrom,

| — | minimalni delež ogljikovih hidratov znaša 55 %, |
| --- | --- |

—

minimalni delež ogljikovih hidratov znaša 55 %,

| — | največ 120 svežih oz. 200 zamrznjenih plodov na kilogram. |
| --- | --- |

—

največ 120 svežih oz. 200 zamrznjenih plodov na kilogram.

V posamezni enoti pakiranja kostanja z ZGO „Castaña de Galicia“ je lahko do največ 5 % plodov, ki ne ustrezajo zahtevanim specifikacijam.

Postopek zamrzovanja je namenjen izključno podaljšanju obstojnosti proizvoda, pri čemer to ni predelava v ožjem smislu, tako da imajo sveži in zamrznjeni proizvodi enake fizične, kemične in organoleptične značilnosti, kot so navedene zgoraj.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Razen gojenja samega ni posebnih postopkov, ki bi jih bilo treba izvajati na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Kostanj z ZGO „Castaña de Galicia“ se na trgu svežih proizvodov prodaja trži v mrežastih vrečah ter embalaži iz rafije ali blaga. Zamrznjeni proizvodi se tržijo v embalaži iz materialov, ki so primerni za živila in dovoljeni z zadevno zakonodajo. V obeh primerih so dovoljene naslednje pakirane količine: 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg in 25 kg. Dovoljeni so tudi drugi načini pakiranja, če ne škodujejo kakovosti proizvoda.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na embalaži za kostanj, ki se trži pod zaščiteno geografsko označbo „Castaña de Galicia“, morata biti trgovska etiketa posameznega proizvajalca/pakirnice in etiketa ZGO z uradnim logotipom ZGO.

Na trgovski etiketi in etiketi ZGO mora biti obvezno navedeno Zaščitena geografska označba „Castaña de Galicia“.

Na etiketah predelanih proizvodov (kostanjev pire, kostanjeva krema, kostanjevi sirupi, kostanjevi likerji, kandiran kostanj, čokolada s kandiranim kostanjem itd.) je lahko navedeno, da je bil za pripravo uporabljen kostanj z ZGO „Castaña de Galicia“, vendar samo, če se pri surovini upoštevajo zahteve iz specifikacije.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, opredeljeno za pridelavo kostanja „Castaña de Galicia“, obsega del ozemlja avtonomne skupnosti Galicija, ki na zahodu meji na gorovje Dorsal Gallega, na severu pa na gorovje Sierra del Xistral.

Z upravnega vidika pridelovalno območje obsega:

| — | provinco A Coruña: pokrajino Terra de Melide ter občini Arzúa in Boimorto (pokrajina Arzúa), |
| --- | --- |

—

provinco A Coruña: pokrajino Terra de Melide ter občini Arzúa in Boimorto (pokrajina Arzúa),

| — | celotno provinco Lugo, razen občin O Vicedo, Viveiro, Xove in Cervo (zahodni del pokrajine Mariña), Burela in Foz (osrednji del pokrajine Mariña) ter Barreiros in Ribadeo (vzhodni del pokrajine Mariña), |
| --- | --- |

—

celotno provinco Lugo, razen občin O Vicedo, Viveiro, Xove in Cervo (zahodni del pokrajine Mariña), Burela in Foz (osrednji del pokrajine Mariña) ter Barreiros in Ribadeo (vzhodni del pokrajine Mariña),

| — | vse občine v pokrajini Ourense, |
| --- | --- |

—

vse občine v pokrajini Ourense,

| — | provinco Pontevedra: pokrajini Tabeirós-Terra de Montes in Deza, občine Cotobade, A Lama in Campo Lameiro (pokrajina Pontevedra) ter občina Cuntis (pokrajina Caldas), |
| --- | --- |

—

provinco Pontevedra: pokrajini Tabeirós-Terra de Montes in Deza, občine Cotobade, A Lama in Campo Lameiro (pokrajina Pontevedra) ter občina Cuntis (pokrajina Caldas),

| — | za to opredeljeno pridelovalno območje so značilni količine padavin, temperature, podnebje, nadmorska višina in sestava tal, ki so idealni za gojenje kakovostnega kostanja. |
| --- | --- |

—

za to opredeljeno pridelovalno območje so značilni količine padavin, temperature, podnebje, nadmorska višina in sestava tal, ki so idealni za gojenje kakovostnega kostanja.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Za opredeljeno geografsko območje so značilne ugodne podnebne razmere, ki omogočajo dober razvoj pridelka in vrhunsko kakovost galicijskega kostanja; te vključujejo zmerne temperature skozi celoten razvoj in zorenje ploda ter raven vlažnosti okolja, ki proizvede plode z visoko vsebnostjo vlage, in sicer značilnosti, ki zagotavljata proizvodu visoko kakovost.

Posebnosti opredeljenega geografskega območja, neposredno povezane s parametri, ki naj bi bili idealni za kostanj, so podrobneje opisane v spodnjih odstavkih:

| — | količina padavin: za pridelovalno območje je značilna zelo velika količina padavin, saj skupna letna količina znaša 1 000 mm, vendar je za dežni režim značilno obdobje poletne suše, ki se konča septembra. Obe ti značilnosti pa ugodno vplivata na kakovost kostanja. Iz območij pridelave so izključena območja v Galiciji, ki so najbližja obali in na katerih so presežene priporočene vrednosti za gojenje proizvoda; |
| --- | --- |

—

količina padavin: za pridelovalno območje je značilna zelo velika količina padavin, saj skupna letna količina znaša 1 000 mm, vendar je za dežni režim značilno obdobje poletne suše, ki se konča septembra. Obe ti značilnosti pa ugodno vplivata na kakovost kostanja. Iz območij pridelave so izključena območja v Galiciji, ki so najbližja obali in na katerih so presežene priporočene vrednosti za gojenje proizvoda;

| — | temperatura: na območju so povprečne letne temperature med 6 °C in 14 °C, kar je znotraj razpona, priporočljivega za kostanj (med 3 °C in 16 °C), z visokimi poletnimi temperaturami, ki ugodno vplivajo na zorenje in razvoj plodov; |
| --- | --- |

—

temperatura: na območju so povprečne letne temperature med 6 °C in 14 °C, kar je znotraj razpona, priporočljivega za kostanj (med 3 °C in 16 °C), z visokimi poletnimi temperaturami, ki ugodno vplivajo na zorenje in razvoj plodov;

| — | povprečne padavine/temperature: vzhodna polovica Galicije ima najugodnejši režim padavin in temperatur za kostanj, saj se ta vrsta najbolje razvija v okoljih z določeno vlažnostjo, ki pa ne sme biti prevelika, saj bi lahko povzročila razvoj bolezni, kot sta črnilovka in kostanjev rak, |
| --- | --- |

—

povprečne padavine/temperature: vzhodna polovica Galicije ima najugodnejši režim padavin in temperatur za kostanj, saj se ta vrsta najbolje razvija v okoljih z določeno vlažnostjo, ki pa ne sme biti prevelika, saj bi lahko povzročila razvoj bolezni, kot sta črnilovka in kostanjev rak,

| — | nadmorska višina: opredeljeno območje ustreza nadmorski višini, najprimernejši za gojenje kostanja (od 400 m do 900 m, vendar ne več kot 1 200 m), |
| --- | --- |

—

nadmorska višina: opredeljeno območje ustreza nadmorski višini, najprimernejši za gojenje kostanja (od 400 m do 900 m, vendar ne več kot 1 200 m),

| — | prst in sestava tal: območje večinoma sestavljajo prsti, ki so se razvile na granitnih in metamorfnih kamninah (skrilavci in glinasti skrilavci) ter imajo ilovnato sestavo z veliko organskimi snovmi, nizkim pH in zmerno vsebnostjo apnenca ter naj bi bile najprimernejše za gojenje kostanja. |
| --- | --- |

—

prst in sestava tal: območje večinoma sestavljajo prsti, ki so se razvile na granitnih in metamorfnih kamninah (skrilavci in glinasti skrilavci) ter imajo ilovnato sestavo z veliko organskimi snovmi, nizkim pH in zmerno vsebnostjo apnenca ter naj bi bile najprimernejše za gojenje kostanja.

Kostanj je kultura z veliko okoljsko vrednostjo, popolnoma prilagojena pedoklimatskim razmeram, ki prevladujejo v visokogorju in sredogorju v notranjosti Galicije, kjer je najkonkurenčnejša možnost za poljedelstvo. Zgodovinski razvoj gospodarjenja z zemljišči in načinov njihove uporabe (v korist hitro rastočih drevesnih vrst ter gojenja koruze in krompirja) je postal dejavnik, ki je prispeval k razmejitvi zadevnega območja.

5.2   Posebnosti proizvoda

Poleg posebnosti, ki je posledica sestave tal in podnebnih razmer na pridelovalnem območju, ki so navedene v prejšnji točki in ugodno vplivajo na optimalen razvoj plodov, pridelava galicijskega kostanja temelji na dolgotrajnem izboru, ki so ga galicijski kmetovalci skozi stoletja opravljali v tako imenovanih „soutos“ (nasadi enako starih ali podobnih dreves, pri katerih se uporabljajo enake gojitvene tehnike). Človeški dejavnik, ki je bil prisoten v skrbnih tradicionalnih gojitvenih tehnikah, je tako imel vodilno vlogo pri nenehnem procesu žlahtnjenja (glede produktivnosti in kakovosti), ki je pripeljal do vrste avtohtonih ekotipov, iz katerih je izšel kakovostni galicijski kostanj, kot ga poznamo danes. Preplet vseh teh dejavnikov je temu kostanju dal sloves in ugled, ki ju uživa dandanes.

Način pridelave v tako imenovanem „souto“, ki se še vedno uporablja, kaže povezavo med zadevno kulturo in tradicijo pri pridelavi kostanja v Galiciji, „souto“ pa je pomemben tudi kot vir rastlinskega materiala, ki ga je mogoče uporabiti v novih nasadih kostanjev, kjer se uporabljajo sodobne gojitvene tehnike.

Med značilnostmi, ki dajejo galicijskemu kostanju posebno kakovost v primerjavi s kostanjem z drugih pridelovalnih območij, je treba poudariti naslednje:

| — | tanka ovojnica, zaradi katere plod dosti lažje olupimo, |
| --- | --- |

—

tanka ovojnica, zaradi katere plod dosti lažje olupimo,

| — | majhen delež deljenih plodov, zaradi česar, enako kot pri tanki ovojnici, plod dosti lažje olupimo, |
| --- | --- |

—

majhen delež deljenih plodov, zaradi česar, enako kot pri tanki ovojnici, plod dosti lažje olupimo,

| — | visoka vsebnost vlage, ki je zelo cenjena lastnost pri uživanju svežih plodov, pa tudi pri pripravi predelanih proizvodov, |
| --- | --- |

—

visoka vsebnost vlage, ki je zelo cenjena lastnost pri uživanju svežih plodov, pa tudi pri pripravi predelanih proizvodov,

| — | majhen delež razpokanih plodov, kar bistveno zmanjša izvržek, |
| --- | --- |

—

majhen delež razpokanih plodov, kar bistveno zmanjša izvržek,

| — | visoka vsebnost škroba, ki po pretvorbi v sladkorje daje kostanju slajši okus (naravna hidroliza, ki nastane pri zorenju, in hidroliza, ki jo spodbudimo s toplotnimi postopki). |
| --- | --- |

—

visoka vsebnost škroba, ki po pretvorbi v sladkorje daje kostanju slajši okus (naravna hidroliza, ki nastane pri zorenju, in hidroliza, ki jo spodbudimo s toplotnimi postopki).

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo, slovesom ali drugimi posebnimi značilnostmi proizvoda

Kostanj je v gozdovih Galicije prisoten že od pleistocena, medtem ko njegovo kultiviranje in začetek gojenja segata v čas Rimskega imperija. Pozneje, v srednjem veku, sta mu nov zagon dala duhovščina in plemstvo, ki sta spodbujala in razširila gojenje kostanja, ki je bilo neločljivo povezano z gojenjem trte.

Izbor in razmnoževanje visokokakovostnih avtohtonih sort kostanja, ki so navadno primerne za mešan namen (les in plodovi), sta torej starodavni dejavnosti. Tudi dejstvo, da je Galicija v preteklosti imela veliko razpršenost prebivalstva, ki je naseljevalo praktično vse ozemlje (obalna območja, osrednje planote, doline in gorovja), je pripomoglo k izboru številnih sort, prilagojenih različnim okoljem; kostanj je tako odlično prilagojen podnebnim razmeram in značilnostim tal, plodovi imajo malo deljenih jeder, so primerno veliki, imajo malo razpok itd.

Dejstvo, da je kostanj popolnoma prilagojen okoljskim razmeram na opredeljenem geografskem območju (posebnost geografskega območja), že samo po sebi daje visoko kakovost proizvodu, ki izhaja iz logične povezave med zdravim razvojem vrste in pridobivanjem kakovostnih plodov. Zmerne temperature skozi celoten razvoj in zorenje kostanja ter visoka stopnja vlažnosti v okolju, značilna za pridelovalno območje, dajejo plodovom tudi precej velik delež vlage, kar je zelo cenjeno pri uživanju svežih plodov in tudi njihovi uporabi kot surovina za predelane proizvode.

Poleg tega je gojenje v tako imenovanih „soutos“ pomenilo tradicionalen proizvodni model v galicijski pridelavi kostanja. Del tega sta bila postopen izbor in kultiviranje kostanja v smislu produktivnosti in kakovosti, kar je pripeljalo do vrste lokalnih ekotipov, ki so proizvedli avtohtone kultivarje, ki se pridelujejo danes ter na katerih temeljita kakovost in sloves galicijskega kostanja.

Ugled galicijskega kostanja se kaže v dobrem položaju, ki ga ima na španskem trgu. Nekatere vrste kostanja drugega porekla se prodajajo celo pod posebno označbo „galicijski“, kar dokazuje njegov sloves. Med številnimi omembami v strokovni literaturi, ki potrjujejo zgodovinski sloves galicijskega kostanja, naj navedemo naslednje:

| — | številni pisni viri, ki jih hranijo v galicijskih samostanih in ki pričajo o pomembnosti kostanja v Galiciji v srednjem veku. Ti pisni viri so navedeni v delih, med katerimi sta zlasti El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (Benediktinski samostan San Vicenzo de Pombeiro in njegova diplomatska zbirka iz srednjega veka) in El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (Samostan San Clodio do Ribeiro v srednjem veku: študija in dokumenti) avtorjev M. Lucasa Álvareza in P. Lucasa Domíngueza, pa tudi Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (Diplomatska zbirka cistercijanskega samostana Santa Maria de Oseira) avtorja M. Romaníja Martíneza; |
| --- | --- |

—

številni pisni viri, ki jih hranijo v galicijskih samostanih in ki pričajo o pomembnosti kostanja v Galiciji v srednjem veku. Ti pisni viri so navedeni v delih, med katerimi sta zlasti El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (Benediktinski samostan San Vicenzo de Pombeiro in njegova diplomatska zbirka iz srednjega veka) in El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (Samostan San Clodio do Ribeiro v srednjem veku: študija in dokumenti) avtorjev M. Lucasa Álvareza in P. Lucasa Domíngueza, pa tudi Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (Diplomatska zbirka cistercijanskega samostana Santa Maria de Oseira) avtorja M. Romaníja Martíneza;

| — | Alexandre Dumas v delu De Paris à Cadix (Iz Pariza v Cádiz) iz leta 1847 omenja, kako kakovosten je galicijski kostanj; |
| --- | --- |

—

Alexandre Dumas v delu De Paris à Cadix (Iz Pariza v Cádiz) iz leta 1847 omenja, kako kakovosten je galicijski kostanj;

| — | dejstvo, da Abel Bouhier v delu z naslovom La Galice: essai géographique d’analyse et d’interprétation d’un vieux complexe agraire (Galicija: geografski preskus analize in interpretacije starega agrarnega kompleksa) kostanje šteje za eno najznamenitejših značilnosti galicijske kmetijske pokrajine; |
| --- | --- |

—

dejstvo, da Abel Bouhier v delu z naslovom La Galice: essai géographique d’analyse et d’interprétation d’un vieux complexe agraire (Galicija: geografski preskus analize in interpretacije starega agrarnega kompleksa) kostanje šteje za eno najznamenitejših značilnosti galicijske kmetijske pokrajine;

| — | številne omembe prireditev ob prazniku „magosto“ (ljudski praznik, ki ga slavijo v številnih krajih po vsej Galiciji in pri katerem ima glavno vlogo kostanj), kot je prireditev, ki jo Manuel Murguía navaja v delu Historia de Galicia (Zgodovina Galicije) (1865), če navedemo samo eno od številnih; |
| --- | --- |

—

številne omembe prireditev ob prazniku „magosto“ (ljudski praznik, ki ga slavijo v številnih krajih po vsej Galiciji in pri katerem ima glavno vlogo kostanj), kot je prireditev, ki jo Manuel Murguía navaja v delu Historia de Galicia (Zgodovina Galicije) (1865), če navedemo samo eno od številnih;

| — | prvo mesto v kulinaričnem smislu, ki ga ima galicijski kostanj v kuhinjskih receptih, na primer v receptih, ki jih Manuel Puga y Parga (1874–1917) predlaga v knjigi La Cocina Práctica (Praktična kuhinja) (1905), pa tudi v številnih jedeh, ki jih Álvaro Cunqueiro opisuje v delu La Cocina Gallega (Galicijska kuhinja) (1973). |
| --- | --- |

—

prvo mesto v kulinaričnem smislu, ki ga ima galicijski kostanj v kuhinjskih receptih, na primer v receptih, ki jih Manuel Puga y Parga (1874–1917) predlaga v knjigi La Cocina Práctica (Praktična kuhinja) (1905), pa tudi v številnih jedeh, ki jih Álvaro Cunqueiro opisuje v delu La Cocina Gallega (Galicijska kuhinja) (1973).

Posredno lahko pomen galicijskega kostanja, njegov sloves in veljavo dokažemo tudi s proučitvijo zadetkov na internetu za ključni besedi „galicijski kostanj“ v primerjavi z zadetki za kostanj drugega porekla. Na primer, iskanje z brskalnikom Google, izvedeno 20. novembra 2008 za ključni besedi „castaña/s gallega/s“ (v španščini) in „castaña/s galega/s“ (v galicijščini), je prineslo 5 600 zadetkov, v primerjavi s tem pa manj kot 200 zadetkov za ključni besedi „castanã/s española/s“. Za kostanj drugega porekla (Asturija, Andaluzija ali Estremadura) ni bilo najdenih niti 20 zadetkov.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/23

---

Obvestilo o zahtevku glede uporabe člena 34 Direktive 2014/25/EU

Zahtevek naročnika – podaljšanje roka za sprejetje izvedbenih aktov

(2020/C 243/11)

Komisija je 1. marca 2018 prejela zahtevek v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1). Prvi delovni dan po prejemu zahtevka je bil 2. marec 2018 in začetni rok, v katerem mora Komisija sprejeti odločitev o navedenem zahtevku, je znašal 145 delovnih dni.

Ta zahtevek je vložila družba Finavia Oyj in se nanaša na dejavnosti, povezane z opravljanjem komercialnih storitev za letalske potnike na letališču Helsinki na Finskem. Zadevna obvestila so bila objavljena na strani 21 UL C 114 z dne 28. marca 2018, na strani 9 UL C 359 z dne 5. oktobra 2018 in na strani 3 UL C 211 z dne 25. junija 2020. Rok je bil podaljšan do 8. julija 2020.

Na podlagi četrtega pododstavka odstavka 1 Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU lahko Komisija s soglasjem tistih, ki so vložili zahtevek za zadevno izvzetje, rok podaljša. Ker je potrebno nadaljnje ovrednotenje zahtevka, se s soglasjem družbe Finavia Oyj rok, v katerem mora Komisija sprejeti odločitev o tem zahtevku, začasno prekine do 30. septembra 2020. To ne vpliva na možnost nadaljnjih prekinitev ali podaljšanj roka.

---

(1)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

---

| 23.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/24

---

Obvestilo za NOORA WALIJA MEHSUDA, ki je bil dodan na seznam iz členov 2, 3 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida, na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1082

(2020/C 243/12)

1.

Seznam, ki ga je sestavil ta odbor ZN, vsebuje:

| — | organizaciji ISIL (Daiš) in Al-Kaida, |
| --- | --- |

—

organizaciji ISIL (Daiš) in Al-Kaida,

| — | fizične ali pravne osebe, subjekte, organe in skupine, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida, ter |
| --- | --- |

—

fizične ali pravne osebe, subjekte, organe in skupine, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida, ter

| — | pravne osebe, subjekte in organe, ki so v lasti ali pod nadzorom katere koli od teh povezanih oseb, subjektov, organov in skupin, ali jih ti kako drugače podpirajo. |
| --- | --- |

—

pravne osebe, subjekte in organe, ki so v lasti ali pod nadzorom katere koli od teh povezanih oseb, subjektov, organov in skupin, ali jih ti kako drugače podpirajo.

Dejanja ali dejavnosti, ki kažejo na „povezanost“ posameznikov, skupin, podjetij ali subjektov z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida, vključujejo:

| (a) | sodelovanje pri financiranju, načrtovanju, omogočanju, pripravi ali izvedbi dejanj ali dejavnosti organizacij ISIL (Daiš) in Al-Kaida ali katere koli njune celice, podorganizacije, odcepljene skupine ali podskupine, v povezavi z njimi, pod njihovim imenom, v njihovem imenu ali v njihovo podporo; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje pri financiranju, načrtovanju, omogočanju, pripravi ali izvedbi dejanj ali dejavnosti organizacij ISIL (Daiš) in Al-Kaida ali katere koli njune celice, podorganizacije, odcepljene skupine ali podskupine, v povezavi z njimi, pod njihovim imenom, v njihovem imenu ali v njihovo podporo;

| (b) | dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in z njim povezanega materiala komur koli od njih; |
| --- | --- |

(b)

dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in z njim povezanega materiala komur koli od njih;

| (c) | novačenje za kogar koli od njih ali |
| --- | --- |

(c)

novačenje za kogar koli od njih ali

| (d) | druga dejanja ali dejavnosti v podporo kogar koli od njih. |
| --- | --- |

(d)

druga dejanja ali dejavnosti v podporo kogar koli od njih.

2.

NOOR WALI MEHSUD lahko varuhu človekovih pravic ZN kadar koli predloži zahtevo za ponovno proučitev odločitve o njegovi uvrstitvi na navedeni seznam ZN in pri tem priloži dokazila. Takšno zahtevo je treba poslati na naslov:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |
| Tel. +1 2129632671 |
| Faks +1 2129631300/3778 |
| E-naslov: ombudsperson@un.org |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

United States of America

Tel. +1 2129632671

Faks +1 2129631300/3778

E-naslov: ombudsperson@un.org

Več informacij je na voljo na

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting.

3.

Za posameznike in subjekte, vključene v Prilogo I, se uporabljajo naslednji ukrepi iz Uredbe (ES) št. 881/2002:

| (1) | zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo zadevnim posameznikom in subjektom, so v njihovi lasti ali ti posamezniki in subjekti z njimi razpolagajo, ter (splošna) prepoved neposrednega ali posrednega dajanja sredstev in gospodarskih virov tem posameznikom in subjektom na voljo ali v njihovo korist (člena 2 in 2a) ter |
| --- | --- |

(1)

zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo zadevnim posameznikom in subjektom, so v njihovi lasti ali ti posamezniki in subjekti z njimi razpolagajo, ter (splošna) prepoved neposrednega ali posrednega dajanja sredstev in gospodarskih virov tem posameznikom in subjektom na voljo ali v njihovo korist (člena 2 in 2a) ter

| (2) | prepoved neposredne ali posredne odobritve, prodaje, dobave ali posredovanja tehničnih nasvetov, pomoči ali usposabljanja v zvezi z vojaškimi dejavnostmi kateremu koli od zadevnih posameznikov in subjektov (člen 3). |
| --- | --- |

(2)

prepoved neposredne ali posredne odobritve, prodaje, dobave ali posredovanja tehničnih nasvetov, pomoči ali usposabljanja v zvezi z vojaškimi dejavnostmi kateremu koli od zadevnih posameznikov in subjektov (člen 3).

4.

| European Commission |
| --- |
| „Restrictive measures“ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

„Restrictive measures“

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Obenem je treba zadevne posameznike in subjekte opozoriti na možnost, da v skladu s pogoji iz četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije v postopku pred Splošnim sodiščem Evropske unije izpodbijajo Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1082.

6.

Zaradi pravne varnosti je treba posameznike in subjekte, vključene v Prilogo I, opozoriti, da lahko pri pristojnih organih v zadevni državi članici oziroma zadevnih državah članicah, kakor so navedeni v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 881/2002, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev in gospodarskih virov za nujne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 2a navedene uredbe.

---

(1)  UL L 255, 21.9.2016, str. 25.

1

(2)  UL L 238, 23.7.2020, str. 82.

2

(3)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

3

---