# Službeni list C 190/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 190 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.8. lipnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 190

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.8. lipnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA |
| 2020/C 190/01 | Mišljenje Europske središnje banke оd 8. svibnja 2020. o Prijedlogu uredbe o uspostavi europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (CON/2020/14) | 1 |

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

2020/C 190/01

Mišljenje Europske središnje banke оd 8. svibnja 2020. o Prijedlogu uredbe o uspostavi europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (CON/2020/14)

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 190/02 | Tečajna lista eura — 5. lipnja 2020. | 3 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2020/C 190/03 | Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 4 |
| 2020/C 190/04 | Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 5 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 190/02

Tečajna lista eura — 5. lipnja 2020.

3

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2020/C 190/03

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

4

2020/C 190/04

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

5

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 190/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9849 – Banco Santander/Aegon/Popular Vida) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 190/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 8 |
| 2020/C 190/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 30 |
| 2020/C 190/08 | Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 46 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 190/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9849 – Banco Santander/Aegon/Popular Vida) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

6

DRUGI

Europska komisija

2020/C 190/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

8

2020/C 190/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

30

2020/C 190/08

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/1

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

оd 8. svibnja 2020.

o Prijedlogu uredbe o uspostavi europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19

(CON/2020/14)

(2020/C 190/01)

Uvod i pravna osnova

Europska komisija je 2. travnja 2020. usvojila Prijedlog uredbe Vijeća o uspostavi europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (u daljnjem tekstu „Prijedlog uredbe”) (1).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. drugom podstavku Ugovora jer se Prijedlog uredbe odnosi na monetarne funkcije i poslovanje ESSB-a na temelju poglavlja IV. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”), i posebno članaka 17. i članka 21. stavka 2. Statuta ESSB-a, koji predviđaju da ESB i nacionalne središnje banke mogu otvarati račune za, između ostalog, osobe javnog prava i djelovati kao fiskalni agenti za, između ostalog, institucije Unije i središnje države.

Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

1.   Opće napomene

Instrument koji se uspostavlja temeljem Prijedloga uredbe (instrument SURE) pružio bi financijsku pomoć u obliku zajmova (zajmovi SURE) Europske unije državama članicama koje imaju ili im prijete ozbiljne gospodarske poteškoće uzrokovane izbijanjem bolesti koronavirusa 2019 (COVID-19) za financiranje kratkotrajnog rada ili sličnih mjera kojima je cilj zaštiti zaposlenike i samozaposlene osobe i time umanjiti učestalost nezaposlenosti i gubitak prihoda (2). Ukupan iznos zajmova bi bio do 100 milijardi EUR. ESB je pozdravio podršku od strane Europskog vijeća sporazuma Euroskupine o tri sigurnosne mreže za radnike, poduzeća i države, odnosno instrument SURE, zajedno s Podrškom zbog pandemijske krize Europskog stabilizacijskog mehanizma i paneuropskim jamstvenim fondom (3).

2.   Posebne napomene

Na temelju članka 10. stavka 1. Prijedloga uredbe, Komisija će s ESB-om utvrditi potrebne mehanizme za upravljanje zajmovima. Na temelju članka 10. stavka 2. Prijedloga uredbe, država članica korisnica će za upravljanje dobivenom financijskom pomoći otvoriti poseban račun kod svoje nacionalne središnje banke. Također, ona će prenijeti glavnicu i kamate dospjele po kreditu na račun Europske unije kod ESB-a dvadeset radnih dana sustava TARGET2 prije odgovarajućeg datuma dospijeća.

Kao što je gore navedeno, na temelju članaka 17. i članka 21. stavka 2. Statuta ESSB-a, ESB i nacionalne središnje banke mogu otvoriti račune i djelovati kao fiskalni agenti za Komisiju i države članice. Na toj osnovi, ESB i nacionalne središnje banke su u prošlosti obavljali zadaće koje se odnose na upravljanje zajmovima koji proizlaze iz programa gospodarskog prilagođavanja, kao što su europski mehanizam za financijsku stabilnost (EFSM) (4) i instrument srednjoročne financijske pomoći (MTFA) Unije, koji omogućavaju davanje zajmova državama članicama koje imaju ili im ozbiljno prijete poteškoće u ravnoteži tekućih plaćanja ili kretanja kapitala (5). Kako bi se osiguralo da se s organiziranjem poslovanja ESSB-a postupa kao s unutarnjom stvari ESSB-a, preporučuje se upućivanje na državu članicu korisnicu koja plaćanja dospjela na temelju zajmova prenosi na račune kod ESSB-a prije odgovarajućeg datuma dospijeća.

Ovo mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB-a.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 8. svibnja 2020.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 139 final.

1

(2)  Vidjeti članak 1. stavak 2. Prijedloga uredbe.

2

(3)  Vidjeti uvodnu izjavu, Konferencija za tisak, Christine Lagarde, predsjednica ESB-a, Luis de Guindos, potpredsjednik ESB-a, Frankfurt na Majni, 30. travnja 2020., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Vidjeti članak 8. stavak 1. Uredbe Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (SL L 118, 12.5.2010., str. 1.); Odluku ESB/2010/17 Europske središnje banke od 14. listopada 2010. o upravljanju poslovima zaduživanja i kreditiranja koje je Unija sklopila u sklopu europskog mehanizma za financijsku stabilnost (SL L 275, 20.10.2010., str. 10.).

4

(5)  Vidjeti članak 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (SL L 53, 23.2.2002., str. 1.); Odluku ESB/2003/14 Europske središnje banke od 7. studenoga 2003. o upravljanju poslovima zaduživanja i kreditiranja koje je Europska zajednica sklopila u sklopu instrumenta srednjoročne financijske pomoći (SL L 297, 15.11.2003., str. 35.).

5

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/3

---

Tečajna lista eura (1)

5. lipnja 2020.

(2020/C 190/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1330 |
| JPY | japanski jen | 123,77 |
| DKK | danska kruna | 7,4564 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89448 |
| SEK | švedska kruna | 10,4250 |
| CHF | švicarski franak | 1,0866 |
| ISK | islandska kruna | 148,90 |
| NOK | norveška kruna | 10,5403 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,589 |
| HUF | mađarska forinta | 344,62 |
| PLN | poljski zlot | 4,4425 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8382 |
| TRY | turska lira | 7,6747 |
| AUD | australski dolar | 1,6227 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5237 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7809 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7392 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5775 |
| KRW | južnokorejski von | 1 365,57 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,0823 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,0349 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5715 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 882,40 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8345 |
| PHP | filipinski pezo | 56,457 |
| RUB | ruski rubalj | 77,8155 |
| THB | tajlandski baht | 35,650 |
| BRL | brazilski real | 5,7329 |
| MXN | meksički pezo | 24,6466 |
| INR | indijska rupija | 85,6300 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1330

JPY

japanski jen

123,77

DKK

danska kruna

7,4564

GBP

funta sterlinga

0,89448

SEK

švedska kruna

10,4250

CHF

švicarski franak

1,0866

ISK

islandska kruna

148,90

NOK

norveška kruna

10,5403

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,589

HUF

mađarska forinta

344,62

PLN

poljski zlot

4,4425

RON

rumunjski novi leu

4,8382

TRY

turska lira

7,6747

AUD

australski dolar

1,6227

CAD

kanadski dolar

1,5237

HKD

hongkonški dolar

8,7809

NZD

novozelandski dolar

1,7392

SGD

singapurski dolar

1,5775

KRW

južnokorejski von

1 365,57

ZAR

južnoafrički rand

19,0823

CNY

kineski renminbi-juan

8,0349

HRK

hrvatska kuna

7,5715

IDR

indonezijska rupija

15 882,40

MYR

malezijski ringit

4,8345

PHP

filipinski pezo

56,457

RUB

ruski rubalj

77,8155

THB

tajlandski baht

35,650

BRL

brazilski real

5,7329

MXN

meksički pezo

24,6466

INR

indijska rupija

85,6300

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/4

---

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2020/C 190/03)

Na temelju članka 35. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 15.5.2020. |
| --- | --- |
| Trajanje | 15.5.2020.–31.12.2020. |
| Država članica | Portugal (artizanalna plovila) |
| Stok ili skupina stokova | BFT/AVARCH |
| Vrsta | Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus) |
| Zona | Specifični arhipelazi u Grčkoj (Jonski otoci), Španjolskoj (Kanarski otoci) i Portugalu (Azori i Madeira) |
| Vrste ribarskih plovila | --- |
| Referentni broj | 06/TQ123 |

Datum i vrijeme zabrane

15.5.2020.

Trajanje

15.5.2020.–31.12.2020.

Država članica

Portugal (artizanalna plovila)

Stok ili skupina stokova

BFT/AVARCH

Vrsta

Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus)

Zona

Specifični arhipelazi u Grčkoj (Jonski otoci), Španjolskoj (Kanarski otoci) i Portugalu (Azori i Madeira)

Vrste ribarskih plovila

---

Referentni broj

06/TQ123

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/5

---

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2020/C 190/04)

Na temelju članka 35. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 11.5.2020. |
| --- | --- |
| Trajanje | 11.5.2020.–31.12.2020. |
| Država članica | Francuska |
| Stok ili skupina stokova | ANF/8C3411 |
| Vrsta | Grdobine (Lophiidae) |
| Zona | 8c, 9 i 10; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 |
| Vrste ribarskih plovila | --- |
| Referentni broj | 05/TQ123 |

Datum i vrijeme zabrane

11.5.2020.

Trajanje

11.5.2020.–31.12.2020.

Država članica

Francuska

Stok ili skupina stokova

ANF/8C3411

Vrsta

Grdobine (Lophiidae)

Zona

8c, 9 i 10; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

Vrste ribarskih plovila

---

Referentni broj

05/TQ123

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/6

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9849 – Banco Santander/Aegon/Popular Vida)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 190/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Banco Santander, S.A. („Banco Santander”, Španjolska), |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A. („Banco Santander”, Španjolska),

| — | Aegon N.V. („Aegon”, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Aegon N.V. („Aegon”, Nizozemska),

| — | Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. („Popular Vida”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika Banco Santander. |
| --- | --- |

—

Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. („Popular Vida”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika Banco Santander.

Poduzetnik Aegon stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Popular Vida.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Banco Santander: španjolska banka i matično društvo međunarodne grupe bankarskih i financijskih društava koja uglavnom posluju u europskim zemljama, Latinskoj Americi i Sjedinjenim Američkim Državama/Portoriku, |
| --- | --- |

—

Banco Santander: španjolska banka i matično društvo međunarodne grupe bankarskih i financijskih društava koja uglavnom posluju u europskim zemljama, Latinskoj Americi i Sjedinjenim Američkim Državama/Portoriku,

| — | Aegon: matično društvo grupe osiguravajućih društava uvrštenih na burzu u Amsterdamu i New Yorku koje posluje diljem svijeta, uglavnom u Sjedinjenim Američkim Državama, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini, |
| --- | --- |

—

Aegon: matično društvo grupe osiguravajućih društava uvrštenih na burzu u Amsterdamu i New Yorku koje posluje diljem svijeta, uglavnom u Sjedinjenim Američkim Državama, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini,

| — | Popular Vida: društvo koje posluje na tržištu životnog osiguranja u Španjolskoj. Njegov je najvažniji distribucijski kanal komercijalna mreža banke Banco Santander. |
| --- | --- |

—

Popular Vida: društvo koje posluje na tržištu životnog osiguranja u Španjolskoj. Njegov je najvažniji distribucijski kanal komercijalna mreža banke Banco Santander.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9849 – Banco Santander/Aegon/Popular Vida

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/8

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 190/06)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Kunság/Kunsági”

Referentni broj PDO-HU-A1332-AM02

Datum obavijesti: 9.4.2020.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Dodavanje općina Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora i Újszilvás razgraničenom području

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:






  — | IV. Razgraničeno područje |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:

—

IV. Razgraničeno područje

| b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Razgraničeno zemljopisno područje |
| --- | --- | --- |

b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Razgraničeno zemljopisno područje

| c) | Razgraničenim područjima dodane su općine Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora i Újszilvás, koje su razvrstane u razred I. i II. prema katastru vinograda regija u kojima se proizvodi vino. Svojstva područja uključenih u katastar vinograda odgovaraju razgraničenom području ZOI-ja „Kunság/Kunsági”. Vinogradarstvo je jedna od tradicionalnih ekonomskih djelatnosti lokalnog stanovništva. Klasifikacija vinske regije i mogućnost proizvodnje ZOI-ja „Kunság/Kunsági” znatno utječe na stvaranje radnih mjesta i dohotka u tim općinama te pridonosi lokalnoj turističkoj industriji. |
| --- | --- |

c)

Razgraničenim područjima dodane su općine Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora i Újszilvás, koje su razvrstane u razred I. i II. prema katastru vinograda regija u kojima se proizvodi vino. Svojstva područja uključenih u katastar vinograda odgovaraju razgraničenom području ZOI-ja „Kunság/Kunsági”. Vinogradarstvo je jedna od tradicionalnih ekonomskih djelatnosti lokalnog stanovništva. Klasifikacija vinske regije i mogućnost proizvodnje ZOI-ja „Kunság/Kunsági” znatno utječe na stvaranje radnih mjesta i dohotka u tim općinama te pridonosi lokalnoj turističkoj industriji.

2.   Dodavanje sorte Mátrai muskotály na popis odobrenih sorti

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Odobrene sorte |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Odobrene sorte

| — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- |

—

VIII. Dodatni uvjeti

| b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Razgraničeno zemljopisno područje |
| --- | --- | --- |

b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Razgraničeno zemljopisno područje

| — | Dodatni uvjeti – ostali ograničeni izrazi |
| --- | --- |

—

Dodatni uvjeti – ostali ograničeni izrazi

| c) | Mátrai muskotály sorta je bijelog grožđa koja se uzgaja u Mađarskoj. Stvorili su je Pál Kozma i László Sz. Nagy križanjem sorti Arany sárfehér (Izsáki) i Ottonel muskotály. Sorta se uzgaja u vinskoj regiji Kunság na području vinograda površine 5,9929 hektara. Prilog 1. Odluci br. 56/2014 ministra ruralnog razvoja od 30. travnja 2014. o klasifikaciji sorti grožđa pogodnih za proizvodnju vina uvrštava je na popis „odobrenih sorti”, a Prilog 15. Odluci br. 127/2009 ministra poljoprivrede i ruralnog razvoja od 29. rujna 2009. o sustavu za pružanje podataka o vinogradarstvu i vinarstvu i izdavanje potvrda o podrijetlu te o proizvodnji, stavljanju na tržište i označivanju vinskih proizvoda navodi sortu kao tradicionalni izraz „muskotály” [muškat]. Dodavanje odobrene sorte ne utječe na povezanost područja proizvodnje i proizvoda jer su u specifikaciji proizvoda sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági” navedene sorte koje su u pogledu uzgojne vrijednosti jednake sorti Mátrai muskotály. |
| --- | --- |

c)

Mátrai muskotály sorta je bijelog grožđa koja se uzgaja u Mađarskoj. Stvorili su je Pál Kozma i László Sz. Nagy križanjem sorti Arany sárfehér (Izsáki) i Ottonel muskotály. Sorta se uzgaja u vinskoj regiji Kunság na području vinograda površine 5,9929 hektara. Prilog 1. Odluci br. 56/2014 ministra ruralnog razvoja od 30. travnja 2014. o klasifikaciji sorti grožđa pogodnih za proizvodnju vina uvrštava je na popis „odobrenih sorti”, a Prilog 15. Odluci br. 127/2009 ministra poljoprivrede i ruralnog razvoja od 29. rujna 2009. o sustavu za pružanje podataka o vinogradarstvu i vinarstvu i izdavanje potvrda o podrijetlu te o proizvodnji, stavljanju na tržište i označivanju vinskih proizvoda navodi sortu kao tradicionalni izraz „muskotály” [muškat]. Dodavanje odobrene sorte ne utječe na povezanost područja proizvodnje i proizvoda jer su u specifikaciji proizvoda sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági” navedene sorte koje su u pogledu uzgojne vrijednosti jednake sorti Mátrai muskotály.

3.   Dodavanje sorti Bíbor kadarka i Kármin na popis odobrenih sorti

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Odobrene sorte |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Odobrene sorte

| b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Razgraničeno zemljopisno područje |
| --- | --- | --- |

b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Razgraničeno zemljopisno područje

| c) | Visokokvalitetna vina mogu se proizvoditi od sorti grožđa Bíbor kadarka i Kármin. Proizvođači u vinskoj regiji uzgajaju popisane sorte na 21 hektaru vinograda. Upotrebljavaju se kao teinturier vina za bojenje radi povećanja kvalitete crnih vina sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági”. |
| --- | --- |

c)

Visokokvalitetna vina mogu se proizvoditi od sorti grožđa Bíbor kadarka i Kármin. Proizvođači u vinskoj regiji uzgajaju popisane sorte na 21 hektaru vinograda. Upotrebljavaju se kao teinturier vina za bojenje radi povećanja kvalitete crnih vina sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági”.

4.   Dodavanje sorti Blauburger, Syrah i Turán na popis odobrenih sorti

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Odobrene sorte |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Odobrene sorte

| b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Razgraničeno zemljopisno područje |
| --- | --- | --- |

b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Razgraničeno zemljopisno područje

| c) | Visokokvalitetna vina mogu se proizvoditi od sorti grožđa Blauburger Syrah i Turán. Proizvođači u vinskoj regiji uzgajaju popisane sorte na 34 hektara vinograda. Sorte se mogu upotrebljavati same ili kao sastojci cuvée vina. Odlukom da ove sorte smiju upotrebljavati ZOI „Kunság/Kunsági” povećava se utrživost vina koja se od njih proizvode. |
| --- | --- |

c)

Visokokvalitetna vina mogu se proizvoditi od sorti grožđa Blauburger Syrah i Turán. Proizvođači u vinskoj regiji uzgajaju popisane sorte na 34 hektara vinograda. Sorte se mogu upotrebljavati same ili kao sastojci cuvée vina. Odlukom da ove sorte smiju upotrebljavati ZOI „Kunság/Kunsági” povećava se utrživost vina koja se od njih proizvode.

5.   Dodavanje sorti Furmint, Gyöngyrizling, Leányka i Zengő na popis odobrenih sorti

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Odobrene sorte |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Odobrene sorte

| b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Razgraničeno zemljopisno područje |
| --- | --- | --- |

b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Razgraničeno zemljopisno područje

| c) | Visokokvalitetna vina mogu se proizvoditi od sorti grožđa Furmint, Gyöngyrizling, Leányka i Zengő. Proizvođači u vinskoj regiji uzgajaju popisane sorte na 35 hektara vinograda. Zaštićena oznaka izvornosti proizvoda „Kunság/Kunsági” povećava utrživost tih vina. |
| --- | --- |

c)

Visokokvalitetna vina mogu se proizvoditi od sorti grožđa Furmint, Gyöngyrizling, Leányka i Zengő. Proizvođači u vinskoj regiji uzgajaju popisane sorte na 35 hektara vinograda. Zaštićena oznaka izvornosti proizvoda „Kunság/Kunsági” povećava utrživost tih vina.

6.   Izmjena općih pravila o oznakama

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| b) | Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti – pravila o oznakama |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti – pravila o oznakama

| c) | Smatramo da se naziv sorte na etiketama vina sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági” treba isticati i biti jasno čitljiv, a da pritom etiketa nije neprimjetna ni prenatrpana. |
| --- | --- |

c)

Smatramo da se naziv sorte na etiketama vina sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági” treba isticati i biti jasno čitljiv, a da pritom etiketa nije neprimjetna ni prenatrpana.

7.   Provjera usklađenosti sa specifikacijom proizvoda

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | X. Postupak za obavljanje zadataka zajednice proizvođača vina |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

X. Postupak za obavljanje zadataka zajednice proizvođača vina

| b) | Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| c) | Općinska uprava za sektor vina nadležna je za provjeru usklađenosti sa specifikacijom proizvoda i opremljena je za obavljanje takvih provjera. |
| --- | --- |

c)

Općinska uprava za sektor vina nadležna je za provjeru usklađenosti sa specifikacijom proizvoda i opremljena je za obavljanje takvih provjera.

8.   Izmjena najvećeg dopuštenog sadržaja hlapljivih kiselina

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| b) | Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Enološki postupci – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Enološki postupci – Posebni enološki postupci

| c) | U tablici II./1.A Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u analitičkim zahtjevima mijenja se na 2 g/l za bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe, crna sortna ili cuvée vina kasne berbe, bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijelo ledeno i crno ledeno vino. |
| --- | --- |

c)

U tablici II./1.A Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u analitičkim zahtjevima mijenja se na 2 g/l za bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe, crna sortna ili cuvée vina kasne berbe, bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijelo ledeno i crno ledeno vino.

9.   Uklanjanje zahtjeva za dozrijevanje u drvenim bačvama

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| b) | Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Enološki postupci – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Enološki postupci – Posebni enološki postupci

| c) | Iz tablice obveznih enoloških postupaka uklanja se zahtjev za tromjesečno dozrijevanje u drvenim bačvama za bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe, crna sortna ili cuvée vina kasne berbe i crna sortna ili cuvée vina izborne berbe. Zahtjev za oksidacijsku obradu suprotan je enološkim postupcima. Zahtjev nije opravdan jer proizvođači vina sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági” općenito upotrebljavaju reduktivne tehnologije. |
| --- | --- |

c)

Iz tablice obveznih enoloških postupaka uklanja se zahtjev za tromjesečno dozrijevanje u drvenim bačvama za bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe, crna sortna ili cuvée vina kasne berbe i crna sortna ili cuvée vina izborne berbe. Zahtjev za oksidacijsku obradu suprotan je enološkim postupcima. Zahtjev nije opravdan jer proizvođači vina sa ZOI-jem „Kunság/Kunsági” općenito upotrebljavaju reduktivne tehnologije.

10.   Pravila o prijenosu vina

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| b) | Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti – pravila o prijenosu vina |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti – pravila o prijenosu vina

| c) | Proizvođači vinske regije ne mogu provoditi provjere koje se zahtijevaju u ovoj točki. Uklanjanje zahtjeva smanjuje administrativno opterećenje svih zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

c)

Proizvođači vinske regije ne mogu provoditi provjere koje se zahtijevaju u ovoj točki. Uklanjanje zahtjeva smanjuje administrativno opterećenje svih zainteresiranih strana.

11.   Izmjena pravila o pakiranju

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| b) | Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti – pravila o pakiranju |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti – pravila o pakiranju

| c) | Uklonjene su podtočke (a), (b) i (d) točke 3. Uklanjanje zahtjeva povećava tržišne prilike svih zainteresiranih strana, smanjujući pritom administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

c)

Uklonjene su podtočke (a), (b) i (d) točke 3. Uklanjanje zahtjeva povećava tržišne prilike svih zainteresiranih strana, smanjujući pritom administrativno opterećenje.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Kunság

Kunsági

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

Pjenušavo vino

| 9. | Gazirano biser vino |
| --- | --- |

9.

Gazirano biser vino

4.   Opis vina

Bijela sortna i cuvée vina

Vina svijetle zelene te svjetlije ili tamnije slamnato-žute boje često su nježna i niske alkoholne jakosti. Svježeg su okusa, sa svojstvima ljetnog voća i ponekad agruma. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,67 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,67

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Rosé sortna i cuvée vina

Vina blijede ružičaste, ružičaste ili blijede ljubičaste boje nježne su i živahne kiselosti s okusom i mirisom voća. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Siller sortna i cuvée vina

Sortna vina imaju miris i okus karakterističan za sortu od koje su proizvedena, dok miris i okus kupažnih vina odražavaju relativni udio sorti od kojih su proizvedena. Ova vina punog okusa i zaokruženih kiselina imaju umjeren sadržaj tanina. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 miliekvivalenata po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 miliekvivalenata po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna i cuvée vina

Vina rubinske ili tamnije crvene boje intenzivna su mirisa voća i začina te razigrana okusa, s umjerenim sadržajem tanina te ugodnom razinom kiselosti i alkoholne jakosti. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe

Vina boje starog zlata slojevitog su mirisa i robusne, uljne teksture, s notama dozrijevanja u drvenim bačvama i bocama. Ugodne su kiselosti i alkoholne jakosti, s čestim sadržajem neprevrelog šećera.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna ili cuvée vina kasne berbe

Vina rubinske ili tamnocrvene boje slojevitog su mirisa i robusne, uljne teksture, s notama dozrijevanja u drvenim bačvama i bocama. Ugodne su kiselosti i alkoholne jakosti, s čestim sadržajem neprevrelog šećera.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijela sortna ili cuvée vina izborne berbe

Vina zelenkasto žute boje, mirisa i okusa karakterističnog za sortu grožđa od koje su proizvedena, živahne su kiselosti, srednje punoće i alkoholnih svojstava. Vino može biti suho, polusuho, srednje slatko ili slatko.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Rosé sortna ili cuvée vina izborne berbe

Vina blijede ružičaste, ružičaste do blijede ljubičaste boje, delikatne, blage kiselosti i izrazito voćnog mirisa. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna ili cuvée vina izborne berbe

Vina tamne rubinske ili tamnocrvene boje, mirisa voća i povremeno mirisa začina te umjerene punoće okusa. Riječ je o vinima blagog karaktera s notama dozrijevanja u drvenim bačvama i bocama i umjerenog sadržaja tanina. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa

Vina boje starog zlata, slojevitog su mirisa i robusne, uljne teksture te se ističu visokim prirodnim sadržajem šećera. Svojstvenog su složenog mirisa i arome s notama meda, zrelog ili sušenog voća, a ponekad i sive plijesni Botrytis. Obično su poluslatka ili slatka.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa

Vina tamne rubinske ili tamnocrvene boje. Robusna crna vina punog okusa karakteristične arome zrelog ili sušenog voća i/ili začina i okusa tipičnog za dozrijevanje u drvenim bačvama ili bocama. Karakterizira ih umjeren sadržaj tanina i učestali sadržaj neprevrelog šećera.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Bijelo ledeno vino

Vino boje starog zlata, bogatog i slojevitog mirisa, živahne kiselosti i vrlo visokog udjela šećera te koncentriranog, slatkog okusa poput meda.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crno ledeno vino

Vino brončane crvene boje, bogatog i slojevitog mirisa, s vrlo visokim udjelom šećera. Koncentriranog je okusa slatkog poput meda s umjerenim sadržajem tanina.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Pjenušavo bijelo vino

Boja pjenušavih vina ovisi o sorti. Njihov je miris i okus neutralan ili tipičan za sortu grožđa od koje su proizvedena. Skladne su kiselosti, lagana i prozračna te postojano pjenušava.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Pjenušavo rosé vino

Boja pjenušavih vina ovisi o sorti. Njihov je miris i okus neutralan ili tipičan za sortu grožđa od koje su proizvedena. Skladne su kiselosti, lagana i prozračna te postojano pjenušava.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Pjenušavo crno vino

Boja pjenušavih vina ovisi o sorti. Njihov je miris i okus neutralan ili tipičan za sortu grožđa od koje su proizvedena. Skladne su kiselosti, lagana i prozračna te postojano pjenušava.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Gazirano bijelo biser vino

Gazirana biser vina blijede su zelenkasto žute do blijede slamnato-žute boje. Relativno su niske alkoholne jakosti i čvrste kiselosti te su blago pjenušava. Mogu biti suha, polusuha ili slatka. Ova živahna, osvježavajuća vina imaju miris i okus svježeg grožđa.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 7 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

7

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Gazirano rosé biser vino

Gazirana biser vina blijede su ružičaste do ružičaste boje. Relativno su niske alkoholne jakosti i čvrste kiselosti te su blago pjenušava. Mogu biti suha, polusuha ili slatka. Ova živahna, osvježavajuća vina imaju miris i okus svježeg grožđa.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 7 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

7

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Gazirano crno biser vino

Gazirana biser vina blijede su ljubičaste boje. Relativno su niske alkoholne jakosti i čvrste kiselosti te su blago pjenušava. Mogu biti suha, polusuha ili slatka. Ova živahna, osvježavajuća vina imaju miris i okus svježeg grožđa.

- Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 7 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

7

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a)   Osnovni enološki postupci

Obvezni enološki postupci – vino (1)

Poseban enološki postupak

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

Siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

Bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Crna sortna ili cuvée vina kasne berbe:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Bijela sortna ili cuvée vina izborne berbe:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Obvezni enološki postupci – vino (2)

Poseban enološki postupak

Rosé sortna ili cuvée vina izborne berbe:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

Crna sortna ili cuvée vina izborne berbe:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

vino se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

nužno dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Bijelo ledeno vino i crno ledeno vino:

| — | ručna berba pri temperaturi ispod –7 °C, |
| --- | --- |

—

ručna berba pri temperaturi ispod –7 °C,

| — | prešanje grožđa u smrznutom stanju, |
| --- | --- |

—

prešanje grožđa u smrznutom stanju,

| — | fermentacija dok se postigne potreban udio šećera, |
| --- | --- |

—

fermentacija dok se postigne potreban udio šećera,

| — | barem šest mjeseci dozrijevanja u bocama. |
| --- | --- |

—

barem šest mjeseci dozrijevanja u bocama.

Enološki postupci koji nisu dopušteni – vino

Poseban enološki postupak

Bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe, crna sortna ili cuvée vina kasne berbe, bijela sortna ili cuvée vina izborne berbe, rosé sortna ili cuvée vina izborne berbe, crna sortna ili cuvée vina izborne berbe, bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijelo ledeno vino, crno ledeno vino:

| — | obogaćivanje mošta, |
| --- | --- |

—

obogaćivanje mošta,

| — | doslađivanje vina. |
| --- | --- |

—

doslađivanje vina.

Pravila uzgoja vinove loze – način uzgoja i gustoća sadnje

Postupak uzgoja

U slučaju postojećih vinograda posađenih prije 31. prosinca 2011. vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági” mogu se proizvoditi od grožđa iz tih vinograda dok god se oni obrađuju, neovisno o načinu uzgoja ili gustoći sadnje vinograda.

U slučaju vinograda posađenih nakon 31. prosinca 2011. zaštićenu oznaku izvornosti „Kunság/Kunsági” mogu nositi samo proizvodi od grožđa vinove loze posađene u skladu sa sljedećim načinima uzgoja:

| — | račvasti uzgoj, |
| --- | --- |

—

račvasti uzgoj,

| — | uzgoj u obliku kišobrana, |
| --- | --- |

—

uzgoj u obliku kišobrana,

| — | kordonac Moser, |
| --- | --- |

—

kordonac Moser,

| — | uzgoj u obliku jednostruke zavjese, |
| --- | --- |

—

uzgoj u obliku jednostruke zavjese,

| — | kordonac Sylvoz. |
| --- | --- |

—

kordonac Sylvoz.

Kada je riječ o vinogradima posađenima nakon 1. siječnja 2012., gustoća sadnje mora biti najmanje 3 300 trsova po hektaru. Pri utvrđivanju udaljenosti između redova i trsova, osim jednake udaljenosti između redova i trsova prihvatljiva je i sadnja dvostrukih redova i/ili trsova. Razmak između redova mora biti najmanje 1,00 m, a najviše 3,60 m, dok udaljenost između trsova mora biti najmanje 0,60 m, a najviše 1,20 m. U slučaju dvostrukih trsova ključni je čimbenik prosječna udaljenost između trsova.

Pri određivanju opterećenja trsa broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 16 po m2, neovisno o načinu uzgoja. Konačni prinos potreban za ispunjavanje proizvodnih ciljeva mora se po potrebi utvrditi regulacijom grozdova tijekom vegetacijskog razdoblja.

Za proizvodnju vinskih proizvoda označenih zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági” može se upotrebljavati samo grožđe iz vinograda čija je stopa nestašice vinove loze ispod 10 %.

Pravila uzgoja vinove loze – vrijeme i način berbe i kvaliteta grožđa

Postupak uzgoja

Datum početka berbe svake godine odabire vijeće zajednice proizvođača vina na temelju probnih berbi, koje se provode svaki tjedan od 1. kolovoza svake godine.

U slučaju proizvoda od grožđa koje je ubrano prije datuma početka koji odabere vijeće zajednice proizvođača vina potvrda o podrijetlu ne može se izdati za kategoriju pod zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági” i ne može se staviti na tržište sa zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági”. Datum berbe u obliku obavijesti objavljuje zajednica proizvođača vina.

Za proizvodnju vinskih proizvoda potrebno se pridržavati vrijednosti za najmanji udio šećera i potencijalnu alkoholna jakost, koje su navedene u sljedećoj tablici, u skladu s važećim mađarskim zakonodavstvom i zakonodavstvom Europske unije.

Za vrijeme berbe obično se dopušta i ručni i mehanički način berbe, ali sljedeće se vrste mogu proizvoditi samo s ručno obranim grožđem:

| — | vino kasne berbe, |
| --- | --- |

—

vino kasne berbe,

| — | vino izborne berbe, |
| --- | --- |

—

vino izborne berbe,

| — | vino od prosušenoga grožđa, |
| --- | --- |

—

vino od prosušenoga grožđa,

| — | ledeno vino. |
| --- | --- |

—

ledeno vino.

Prirodan najmanji udio šećera i najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa

Postupak uzgoja

Sorta/kategorija vinaNajmanji prirodni udio šećera grožđa u mađarskoj klasifikaciji mošta (Magyar mustfok – [MM°], pri 17,5 °C)

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina: 14,82

Bijelo i crno vino kasne berbe: 19

Bijelo, rosé i crno vino izborne berbe: 19

Bijelo i crno vino od prosušenoga grožđa: 20

Bijelo i crno ledeno vino: 16,66–25

Pjenušavo vino: 14,82

Gazirano biser vino: 14,82

Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa ([% vol.], pri 20 °C)

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina: 9

Bijelo i crno vino kasne berbe: 12,08

Bijelo, rosé i crno vino izborne berbe: 12,08

Bijelo i crno vino od prosušenoga grožđa: 12,83

Bijelo i crno ledeno vino: 16,66

Pjenušavo vino: 9

Gazirano biser vino: 9

b)   Najveći prinosi

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina, pjenušava vina

100 hektolitara po hektaru

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina, pjenušava vina

14 300 kg grožđa po hektaru

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina, pjenušava vina

14 300 kg grožđa po hektaru

Gazirano biser vino

14 300 kg grožđa po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina kasne berbe

70 hektolitara po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina kasne berbe

10 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, rosé i crna sortna ili cuvée vina izborne berbe

70 hektolitara po hektaru

Bijela, rosé i crna sortna ili cuvée vina izborne berbe

10 000 kg grožđa po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijela i crna ledena vina

42 hektolitara po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijela i crna ledena vina

6 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područja sljedećih općina razvrstana su prema katastru vinograda u razred I. i II.: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás i Zsana

7.   Glavne sorte vinove loze

chasselas – weisser gutedel

tramini – traminer

syrah – blauer syrah

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

pozsonyi fehér – czétényi fehér

kékoportó – portugizer

sauvignon – sovinjon

kövidinka – a dinka crvena

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

furmint – zapfner

leányka – leányszőlő

furmint – posipel

furmint – som

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

nektár

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

furmint – furmint bianco

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

szürkebarát – auvergans gris

leányka – dievcenske hrozno

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

ezerjó – korponai

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

ezerfürtű

chasselas – chrupka belia

pinot noir – pinot tinto

turán

kékoportó – portugais bleu

irsai olivér – muskat olivér

kadarka – kadarka negra

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

tramini – gewürtztraminer

kadarka – gamza

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

chasselas – saszla belaja

zöld veltelíni – zöldveltelíni

arany sárfehér – huszár szőlő

szürkebarát – pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

zöld veltelíni – grüner muskateller

kövidinka – steinschiller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

gyöngyrizling

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

arany sárfehér – izsáki sárfehér

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kármin

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

hárslevelű – garszleveljü

ezerjó – tausendachtgute

királyleányka – erdei sárga

kékoportó – portugalske modré

kadarka – kadar

ezerjó – szadocsina

rajnai rizling – rheinriesling

chasselas – chasselas doré

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

arany sárfehér – fehér dinka

hárslevelű – feuilles de tilleul

bíbor kadarka

cabernet franc – gros vidur

királyleányka – königstochter

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

kadarka – törökszőlő

leányka – feteasca alba

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

kövidinka – a dinka rossa

pinot noir – rulandski modre

kövidinka – a ruzsica

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

zengő

olasz rizling – risling vlassky

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

kékoportó – blauer portugieser

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

ezerjó – trummertraube

leányka – mädchentraube

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

kövidinka – a dinka mala

karát

ezerjó – tausendgute

pinot noir – pinot nero

arany sárfehér – német dinka

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

pozsonyi fehér – czétényi

kövidinka – a kamena dinka

kékfrankos – blauer limberger

mátrai muskotály

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

ezerjó – kolmreifler

generosa

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

jubileum 75

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

arany sárfehér – izsáki

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

kékoportó – modry portugal

8.   Opis povezanosti

Za sve kategorije – opis razgraničenog područja

a)   Prirodni i kulturni čimbenici

Razgraničeno područje proizvodnje nalazi se u središnjem dijelu Mađarske. Većim je dijelom smješteno na području Velike mađarske ravnice, koje okružuju rijeke Dunav i Tisa i koje je poznato i kao međurječje Dunava i Tise, te u regiji Tiszazug. Povezano je s nekim područjima proizvodnje Čepeljskog otoka na sjeverozapadu i brda Gödöllő na sjeveru.

Okolišna obilježja područja proizvodnje uglavnom proizlaze iz njegova položaja u nizinskoj ravnici. Područje se nalazi na manje od 150 m podmorske razine. Teren je ravan, s visinskim razlikama koje ne premašuju 10–20 m.

Većina područja proizvodnje vinogradarske regije Kunság nalazi se na vapnenasto-pjeskovitom tlu (humus i živi pijesak) te smeđem šumskom tlu, černozemu, močvarnim livadama i aluvijalnim livadama. Pjeskovito tlo obično se brzo zagrijava, njegova svijetla boja bolje odražava sunčevu svjetlost (što pomaže pri zrenju grozdova) i otporno je na filokseru zbog visokog udjela kvarca koji premašuje 75 %. S druge strane, relativno je niskog kapaciteta u pogledu opskrbe hranjivim tvarima i pohrane vode, kao i udjela minerala.

Klimatski uvjeti područja proizvodnje uglavnom su podložni kontinentalnoj klimi koja prevladava u Mađarskoj, prvenstveno obilježenoj vrućim ljetima i hladnim zimama.

Prosječna je temperatura otprilike od 10 do 11 °C. Valovi vrućine česti su tijekom mjeseci vegetacijskog razdoblja, tj. u srpnju i kolovozu. Prosječni broj sunčanih sati iznosi više od 2 000 sati godišnje.

Prosječna godišnja količina oborina iznosi 450–500 mm, što je uglavnom dovoljno za potrebe grožđa, ali s neujednačenom godišnjom distribucijom.

b)   Ljudski čimbenici

Zbog svoje velike zemljopisne površine područje proizvodnje ima bogatu tradiciju vinogradarstva i vinarstva. Vinogradi su u ovom području prvi put spomenuti u pisanom obliku 1075. godine. U srednjem vijeku proizvodnja vina prvenstveno je služila za lokalne potrebe. Nakon turske okupacije vinova loza zasađena je u razgraničenom području kako bi se obnovila napuštena pjeskovita područja i povezao živi pijesak. Epidemija filoksere 1875. godine ostavila je vinograde gotovo nedirnutima te im je uvelike osnažila ulogu. Tehnološki napredak na kraju 19. stoljeća znatno je poboljšao kvalitetu vina u regiji. Početkom 20. stoljeća vina ovih područja proizvodnje postala su naširoko poznata i njihovo se tržište značajno proširilo. To je dovelo do umnožavanja površine vinograda.

Stalan i dugotrajan tehnološki napredak omogućava upotrebu reduktivne tehnologije i proizvodnju bijelih i rosé vina koja su trenutačno popularna te svježih crvenih vina s naglašenom voćnom notom grožđa.

Slogan te vinogradarske regije, „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora” [„Vina regije Kunság vina su za svaki dan”], zaštićen je od 2000. godine.

Proizvođači vina razgraničenog područja odabiru strukture sorti koje odgovaraju potencijalu ekoloških uvjeta, svjesno razvijaju zemljopisno područje tradicionalnih i novih sorti te se služe tehnikama za vinogradarstvo i vinarstvo koje odgovaraju tržišnim uvjetima.

Vino

2.   Opis vina

Vina se razvijaju brzo, umjerenog su udjela kiseline te blagog karaktera. Bijela i rosé vina intenzivne su arome i bogatog okusa. Crna vina regije u općenitom su smislu voćna i lagana, manje intenzivne boje te slabije izraženih tanina. Okus vina manje je mineralan zbog vapnenasto-pješčanog tla.

Vina izborne berbe karakteristična su za svoju sortu i uravnoteženog su udjela kiseline, alkohola i šećera.

Vina kasne berbe i vina od prosušenoga grožđa zaokruženog su okusa i prepoznatljivog karaktera, što je rezultat metode proizvodnje i procesa dozrijevanja. Sadržavaju neprevreli šećer.

Ledena vina punoga su okusa, a njihov sadržaj neprevreloga šećera, kiseline i alkohola pruža im uravnoteženost i slatkoću.

3.   Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.

Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.

Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Osim gospodarskog značaja, uzgoj vinove loze važan je i za generiranje i nadopunjavanje prihoda i zadržavanje lokalnog stanovništva. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.

U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.

Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.

Pjenušavo vino

b)   Ljudski čimbenici

Osim prethodno navedenih ljudskih čimbenika, na pjenušava vina „Kunság/Kunsági” odnosi se sljedeće:

proizvodnja biser i pjenušavih vina temelji se na sortama područja proizvodnje koje su specifične kiselosti (npr. Ezerjó, Cserszegi fűszeres).

2.   Opis vina

Pjenušava vina prozračna su i lagana, svježeg mirisa i živahne kiselosti.

3.   Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.

Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.

Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Osim gospodarskog značaja, uzgoj vinove loze važan je i za generiranje i nadopunjavanje prihoda i zadržavanje lokalnog stanovništva. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.

U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.

Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.

Gazirana biser vina

b)   Ljudski čimbenici

Osim prethodno navedenih ljudskih čimbenika, na pjenušava vina „Kunság/Kunsági” odnosi se sljedeće:

proizvodnja biser i pjenušavih vina temelji se na sortama područja proizvodnje koje su specifične kiselosti (npr. Ezerjó, Cserszegi fűszeres).

2.   Opis vina

Gazirana biser vina osvježavajućeg su mirisa i lagana.

3.   Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.

Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.

Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Osim gospodarskog značaja, uzgoj vinove loze važan je i za generiranje i nadopunjavanje prihoda i zadržavanje lokalnog stanovništva. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.

U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.

Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, drugi zahtjevi)

Pravila o oznakama – manje gospodarske jedinice koje se mogu označiti na etiketi

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

| i) | Oznaka naziva općina
  Nazivi općina koje pripadaju vinskoj regiji Kunság mogu se označivati kao geografske jedinice koje su manje od razgraničenog područja proizvodnje Kunság, uz izuzetak naziva općina Izsák i Monor. |
| --- | --- |

i)

Oznaka naziva općina

Nazivi općina koje pripadaju vinskoj regiji Kunság mogu se označivati kao geografske jedinice koje su manje od razgraničenog područja proizvodnje Kunság, uz izuzetak naziva općina Izsák i Monor.

| ii) | Oznaka naziva padina
  Sljedeći nazivi padina mogu se označivati oznakom razgraničenog područja proizvodnje „Kunság” i nazivom općine:






  — | Arany-hegy (u općini Ceglédbercel) |
| --- | --- | --- |

ii)

Oznaka naziva padina

Sljedeći nazivi padina mogu se označivati oznakom razgraničenog područja proizvodnje „Kunság” i nazivom općine:

—

Arany-hegy (u općini Ceglédbercel)

| — | Fischer-part (u općinama Cegléd i Ceglédbercel) |
| --- | --- |

—

Fischer-part (u općinama Cegléd i Ceglédbercel)

| iii) | Oznaka naziva okruga
  Sljedeći nazivi okruga mogu se označivati oznakom razgraničenog područja proizvodnje „Kunság”:






  — | Kecskemét, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene i Lajosmizse, |
| --- | --- | --- |

iii)

Oznaka naziva okruga

Sljedeći nazivi okruga mogu se označivati oznakom razgraničenog područja proizvodnje „Kunság”:

—

Kecskemét, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene i Lajosmizse,

| — | Tiszakürt, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas i Tiszaug. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas i Tiszaug.

U slučajevima gdje je naznačen naziv okruga, nazive općina koje pripadaju tom okrugu nije moguće upotrijebiti kao oznaku manje geografske jedinice.

Naziv manje geografske jedinice moguće je navesti na etiketi samo ako 100 % proizvoda potječe iz te jedinice.

Pravila o oznakama

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Ostali ograničeni izrazi:

| — | „Muskotály” [muškat] znači vino proizvedeno od berbe jedne ili više sljedećih sorti grožđa u mjeri od najmanje 85 %: Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Generosa, Hamburgi muskotály, Nektár, Mátrai Muskotály, Ottonel muskotály i/ili Tramini, |
| --- | --- |

—

„Muskotály” [muškat] znači vino proizvedeno od berbe jedne ili više sljedećih sorti grožđa u mjeri od najmanje 85 %: Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Generosa, Hamburgi muskotály, Nektár, Mátrai Muskotály, Ottonel muskotály i/ili Tramini,

| — | „Primőr” [rano vino] znači vino punjeno u boce u godini berbe. Može se upotrebljavati i istoznačan izraz „újbor” [novo vino]. |
| --- | --- |

—

„Primőr” [rano vino] znači vino punjeno u boce u godini berbe. Može se upotrebljavati i istoznačan izraz „újbor” [novo vino].

Naziv sorte Arany Sárfehér ne smije biti označen na etiketi.

U slučaju miješanih vina može se upotrebljavati i mađarski način pisanja oznake „küvé” i njegova istoznačnica „házasítás” (miješano vino), kao i originalni način pisanja – cuvée.

Pravila o prezentiranju

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

vina, pjenušava vina i gazirana biser vina smiju se puniti u boce samo u punionicama koje su registrirane pri Regionalnom vijeću zajednica proizvođača vina vinogradarske regije Kunság.

Proizvodnja izvan ograničenog područja proizvodnje:

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

dopušteno u općinama Borota, Csongrád i Hajós.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/30

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 190/07)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Mátra/Mátrai”

Referentni broj PDO-HU-A1368-AM02

Datum obavijesti: 29.4.2020.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Uključivanje nove vrste vina, vina „Mátra (Mátrai) Superior”, u specifikaciju proizvoda

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vinâ, |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vinâ,

| — | III. Posebni enološki postupci, |
| --- | --- |

—

III. Posebni enološki postupci,

| — | V. Najveći prinos, |
| --- | --- |

—

V. Najveći prinos,

| — | VI. Dopuštene sorte grožđa, |
| --- | --- |

—

VI. Dopuštene sorte grožđa,

| — | VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem, |
| --- | --- |

—

VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem,

| — | VIII. Dodatni uvjeti. |
| --- | --- |

—

VIII. Dodatni uvjeti.

| (b) | Odjeljci jedinstvenog dokumenta na koje se primjenjuje izmjena:






  — | opis vina, |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljci jedinstvenog dokumenta na koje se primjenjuje izmjena:

—

opis vina,

| — | enološki postupci, |
| --- | --- |

—

enološki postupci,

| — | povezanost sa zemljopisnim područjem, |
| --- | --- |

—

povezanost sa zemljopisnim područjem,

| — | dodatni uvjeti. |
| --- | --- |

—

dodatni uvjeti.

| (c) | Razlog:
  U slučaju vina „Mátra (Mátrai) Superior” smatramo da područje može postići posebna svojstva sorte grožđa ako vinar proizvodnji vina posvećuje odgovarajuću pažnju i upotrebljava primjereno regulirane metode uzgoja. Cilj je proizvesti autentično, prirodno vino iz te posebne sirovine upotrebom enološkog postupka koji uključuje dodavanje što manje količine umjetnih i izmijenjenih tvari. |
| --- | --- |

(c)

Razlog:

U slučaju vina „Mátra (Mátrai) Superior” smatramo da područje može postići posebna svojstva sorte grožđa ako vinar proizvodnji vina posvećuje odgovarajuću pažnju i upotrebljava primjereno regulirane metode uzgoja. Cilj je proizvesti autentično, prirodno vino iz te posebne sirovine upotrebom enološkog postupka koji uključuje dodavanje što manje količine umjetnih i izmijenjenih tvari.

2.   Dodavanje sljedećih sorti dopuštenim sortama grožđa: Chasselas, Furmint, Királyleányka, Bíborkadarka i Turán

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Dopuštene sorte grožđa. |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Dopuštene sorte grožđa.

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | glavne sorte grožđa. |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

glavne sorte grožđa.

| (c) | Razlog:
  velika prednost vinogradarske regije Mátra raznolikost je tamošnjih sorti, koja je posljedica posebnih klimatskih uvjeta i svojstava područja proizvodnje te ona omogućuje povećanje broja sorti.
  Iz vina proizvedenih iz sorte Chasselas, koja se uzgaja u vinogradarskoj regiji Mátra, mogu se dobiti svježa, laka, živahna sortna vina čiste arome. Vina proizvedena iz sorte Furmint savršeno odražavaju vrijednosti nekih od najvažnijih vinorodnih područja te vinogradarske regije. Sorta Királyleányka izvrsna je nadopuna vinogradima koji su pogodni za uzgoj raznih (muškatnih) sorti Mátra muskotály te omogućuje da se dodatno istaknu karakteristike područja proizvodnje. Kao osnovni sastojak za miješana vina mogu se koristiti i sorte crnog grožđa Bíborkadarka i Turán kako bi se istaknula jedinstvenost postojećih crnih vina, ali te sorte odgovaraju i uvjetima proizvodnje nekih od najvažnijih vinorodnih područja te vinogradarske regije. |
| --- | --- |

(c)

Razlog:

velika prednost vinogradarske regije Mátra raznolikost je tamošnjih sorti, koja je posljedica posebnih klimatskih uvjeta i svojstava područja proizvodnje te ona omogućuje povećanje broja sorti.

Iz vina proizvedenih iz sorte Chasselas, koja se uzgaja u vinogradarskoj regiji Mátra, mogu se dobiti svježa, laka, živahna sortna vina čiste arome. Vina proizvedena iz sorte Furmint savršeno odražavaju vrijednosti nekih od najvažnijih vinorodnih područja te vinogradarske regije. Sorta Királyleányka izvrsna je nadopuna vinogradima koji su pogodni za uzgoj raznih (muškatnih) sorti Mátra muskotály te omogućuje da se dodatno istaknu karakteristike područja proizvodnje. Kao osnovni sastojak za miješana vina mogu se koristiti i sorte crnog grožđa Bíborkadarka i Turán kako bi se istaknula jedinstvenost postojećih crnih vina, ali te sorte odgovaraju i uvjetima proizvodnje nekih od najvažnijih vinorodnih područja te vinogradarske regije.

3.   Pojašnjenje o veličini logotipa vinogradarske regije

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti. |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti.

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Razlog:
  naš je cilj osigurati standardiziranu veličinu logotipa vinogradarske regije na proizvodima sa ZOI-jem „Mátra”. |
| --- | --- |

(c)

Razlog:

naš je cilj osigurati standardiziranu veličinu logotipa vinogradarske regije na proizvodima sa ZOI-jem „Mátra”.

4.   Izmjene enološkog postupka zbog promjena u zakonodavstvu

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci – vinogradarska pravila. |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci – vinogradarska pravila.

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | enološki postupci – posebni enološki postupci. |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

enološki postupci – posebni enološki postupci.

| (c) | Razlog:
  svrha je izmjene proizvodnja kvalitetnijih vina. |
| --- | --- |

(c)

Razlog:

svrha je izmjene proizvodnja kvalitetnijih vina.

5.   Tehnička izmjena – promjena imena inspekcijskog tijela

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | IX Inspekcija. |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

IX Inspekcija.

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Razlog:
  uzimanje u obzir promjena adrese i podataka za kontakt imenovanih inspekcijskih tijela. |
| --- | --- |

(c)

Razlog:

uzimanje u obzir promjena adrese i podataka za kontakt imenovanih inspekcijskih tijela.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Mátra

Mátrai

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Bijela vina

Bijela su vina blijedozelene, blijede slamnatožute, intenzivne slamnatožute ili slamnatožute boje, bez arome hrasta, često su blago kiselkasta, s niskom alkoholnom jakosti te svježim, voćnim i ponekad kiselkastim svojstvima.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ružičasta vina

Blijedoružičaste, ružičaste ili blijedoljubičaste boje, s laganim, intenzivno kiselim okusom i iznimno voćnim bukeom te mirisom i okusom u kojima se nimalo ne osjeti starenje u bačvama. Vino treba konzumirati u razdoblju od jedne do jedne i pol godine od berbe.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna vina

Vina intenzivne ili tamne rubin-crvene boje, s intenzivno voćnim i često pikantnim bukeom, izraženim okusom i djelomičnim ili minimalnim starenjem u drvenim bačvama, pri čemu okus hrasta nije dominantan. Crna vina obično imaju meku strukturu te su uravnotežena i srednje alkoholne jakosti.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Muskotály (muškat)

Vina blijede slamnatožute, slamnatožute ili tamnije slamnatožute boje, intenzivne muškatne arome, voćnog okusa i blago kiselkasta, često s neprevrelim šećerom.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Késői szüretelésű bor (vino kasne berbe)

Zlatne boje, sa složenim bukeom, izraženom, uljastom teksturom, bogatim okusima i aromama, okusima koji proizlaze iz starenja u drvenim bačvama ili boci, ugodne kiselosti i alkoholne jakosti; često sadržava neprevreli šećer.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Siller

Vino čija se boja kreće od blijedocrvene do intenzivne crvene, s bukeom trešnje ili višnje, laganim, živahnim kiselim okusom, svojstvom sorte te mirisom i okusom u kojima se nimalo ne osjeti starenje u bačvama.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Superior fehér (vrhunsko bijelo vino)

Kvalitetnija bijela vina zelenkastobijele, zelenkastožute ili žute boje, razvijena i iznimno zrela, relativno visoke alkoholne jakosti i dugotrajnog okusa. Za sortna vina karakteristične su voćne i druge arome sorte koja se upotrebljava, a mogu ih nadopuniti i arome i okusi specifični za područje proizvodnje. Miješana vina punog su okusa koji dugo ostaje u ustima, s različitim svojstvima ovisno o udjelu vrsta u mješavini te mogu biti suha ili polusuha.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Superior vörös (vrhunsko crno vino)

Boja vina kreće se od granat-crvene do tamne rubin-crvene, a sortno vino ima voćni i pikantni buke te okuse tipične za sortu koja se upotrebljava. Buke, okusi, zaokružene kiseline i sadržaj tanina miješanih vina ovise o udjelu vrsta upotrijebljenih u mješavini. Vina imaju osobito zrele arome, baršunast okus, punoću i arome koje su voćne (trešnja, višnja, malina, crni ribiz itd.) i pikantne (cimet, vanilija, čokolada, duhan itd.), a mogu ih nadopuniti i arome i okusi karakteristični za područje proizvodnje.

- Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Bijela vina

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

| — | pročišćavanje mošta. |
| --- | --- |

—

pročišćavanje mošta.

Ružičasta vina

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | pročišćavanje mošta. |
| --- | --- |

—

pročišćavanje mošta.

Crna vina

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | proizvodnja crnog vina fermentacijom s kožicama ili zagrijavanjem, |
| --- | --- |

—

proizvodnja crnog vina fermentacijom s kožicama ili zagrijavanjem,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama. |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama.

Muskotály (muškat)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | pročišćavanje mošta, |
| --- | --- |

—

pročišćavanje mošta,

| — | pravilo za kupažu: vino mora sadržavati najmanje 85 % sorti Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály ili Sárga muskotály. |
| --- | --- |

—

pravilo za kupažu: vino mora sadržavati najmanje 85 % sorti Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály ili Sárga muskotály.

Késői szüretelésű bor (vino kasne berbe)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | pročišćavanje mošta, |
| --- | --- |

—

pročišćavanje mošta,

| — | punjenje u boce najranije prvog dana ožujka prve godine nakon berbe, |
| --- | --- |

—

punjenje u boce najranije prvog dana ožujka prve godine nakon berbe,

| — | starenje u boci tijekom tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

starenje u boci tijekom tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

ZABRANJENO:

| — | doslađivanje, |
| --- | --- |

—

doslađivanje,

| — | obogaćivanje mošta. |
| --- | --- |

—

obogaćivanje mošta.

Siller

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama. |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama.

Superior fehér (vrhunsko bijelo vino)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | ne smije se staviti na tržište prije prvog dana ožujka prve godine nakon berbe, |
| --- | --- |

—

ne smije se staviti na tržište prije prvog dana ožujka prve godine nakon berbe,

| — | cjelokupan obujam mora se certificirati i puniti u boce kao jedna serija. |
| --- | --- |

—

cjelokupan obujam mora se certificirati i puniti u boce kao jedna serija.

ZABRANJENO:

| — | doslađivanje, |
| --- | --- |

—

doslađivanje,

| — | obogaćivanje mošta, |
| --- | --- |

—

obogaćivanje mošta,

| — | zakiseljavanje, |
| --- | --- |

—

zakiseljavanje,

| — | otkiseljavanje, |
| --- | --- |

—

otkiseljavanje,

| — | upotreba hrastovih strugotina, |
| --- | --- |

—

upotreba hrastovih strugotina,

| — | povratna osmoza. |
| --- | --- |

—

povratna osmoza.

Superior vörös (vrhunsko crno vino)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

| — | grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | ne smije se staviti na tržište prije 1. svibnja prve godine nakon berbe, |
| --- | --- |

—

ne smije se staviti na tržište prije 1. svibnja prve godine nakon berbe,

| — | cjelokupan obujam mora se certificirati i puniti u boce kao jedna serija. |
| --- | --- |

—

cjelokupan obujam mora se certificirati i puniti u boce kao jedna serija.

ZABRANJENO:

| — | doslađivanje, |
| --- | --- |

—

doslađivanje,

| — | obogaćivanje mošta, |
| --- | --- |

—

obogaćivanje mošta,

| — | zakiseljavanje, |
| --- | --- |

—

zakiseljavanje,

| — | otkiseljavanje, |
| --- | --- |

—

otkiseljavanje,

| — | upotreba hrastovih strugotina, |
| --- | --- |

—

upotreba hrastovih strugotina,

| — | povratna osmoza. |
| --- | --- |

—

povratna osmoza.

Vinogradarska pravila (1)

Postupak uzgoja

| 1. | Metoda uzgoja i gustoća sadnje: za vina sa ZOI-jem „Mátra” može se upotrebljavati samo grožđe koje potječe iz vinograda s gubitkom trsova od 25 % ili manjim. |
| --- | --- |

1.

Metoda uzgoja i gustoća sadnje: za vina sa ZOI-jem „Mátra” može se upotrebljavati samo grožđe koje potječe iz vinograda s gubitkom trsova od 25 % ili manjim.

| 2. | Broj pupova na trsovima: pri određivanju opterećenja trsa broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 16 po kvadratnom metru, neovisno o metodi uzgoja. Za vina s oznakom „Mátra(i) Superior” primjenjuje se iznimka prema kojoj broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 12 po kvadratnom metru. |
| --- | --- |

2.

Broj pupova na trsovima: pri određivanju opterećenja trsa broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 16 po kvadratnom metru, neovisno o metodi uzgoja. Za vina s oznakom „Mátra(i) Superior” primjenjuje se iznimka prema kojoj broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 12 po kvadratnom metru.

| 3. | Pravila za nasade posađene nakon 1. siječnja 2012.






  a. | Metoda uzgoja:







  i. | uzgoj u obliku kišobrana; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pravila za nasade posađene nakon 1. siječnja 2012.

a.

Metoda uzgoja:

i.

uzgoj u obliku kišobrana;

| ii. | kordonac Moser; |
| --- | --- |

ii.

kordonac Moser;

| iii. | uzgoj u obliku jednostruke zavjese; |
| --- | --- |

iii.

uzgoj u obliku jednostruke zavjese;

| iv. | kordonac Sylvoz; |
| --- | --- |

iv.

kordonac Sylvoz;

| v. | niski kordonac i srednje visoki kordonac. |
| --- | --- |

v.

niski kordonac i srednje visoki kordonac.

| b. | Gustoća sadnje: najmanje 3 500 trsova/ha. Pri utvrđivanju udaljenosti između redova i trsova, uz jednaku udaljenost između redova i trsova, prihvatljiva je i sadnja dvostrukih redova i/ili trsova. |
| --- | --- |

b.

Gustoća sadnje: najmanje 3 500 trsova/ha. Pri utvrđivanju udaljenosti između redova i trsova, uz jednaku udaljenost između redova i trsova, prihvatljiva je i sadnja dvostrukih redova i/ili trsova.

| c. | Razmak između redova: najmanje 1,00 m, a najviše 3,260 m. |
| --- | --- |

c.

Razmak između redova: najmanje 1,00 m, a najviše 3,260 m.

| d. | Razmak između trsova: najmanje 0,60 m, a najviše 1,20 m. U slučaju dvostrukih trsova ključni je čimbenik prosječna udaljenost između trsova. |
| --- | --- |

d.

Razmak između trsova: najmanje 0,60 m, a najviše 1,20 m. U slučaju dvostrukih trsova ključni je čimbenik prosječna udaljenost između trsova.

Vinogradarska pravila (2)

Postupak uzgoja

| 4. | Određivanje datuma berbe: datum početka berbe svake godine određuje nadležno vijeće zajednice proizvođača vina. Proizvodi od grožđa obranog prije datuma početka berbe koji je odredila zajednica proizvođača vina ne mogu dobiti potvrdu o podrijetlu za vino sa ZOI-jem „Mátra” i ne mogu se staviti na tržište s oznakom „Mátra” (ZOI). Datum berbe objavljuju zajednice proizvođača vina u obliku obavijesti. |
| --- | --- |

4.

Određivanje datuma berbe: datum početka berbe svake godine određuje nadležno vijeće zajednice proizvođača vina. Proizvodi od grožđa obranog prije datuma početka berbe koji je odredila zajednica proizvođača vina ne mogu dobiti potvrdu o podrijetlu za vino sa ZOI-jem „Mátra” i ne mogu se staviti na tržište s oznakom „Mátra” (ZOI). Datum berbe objavljuju zajednice proizvođača vina u obliku obavijesti.

| 5. | U slučaju vina „Mátra(i) Superior” količina voća mora se smanjiti tako da nije veća od 1 kg po trsu. |
| --- | --- |

5.

U slučaju vina „Mátra(i) Superior” količina voća mora se smanjiti tako da nije veća od 1 kg po trsu.

Pravila o berbi

Postupak uzgoja

Određivanje datuma berbe: datum početka berbe svake godine određuje nadležno vijeće zajednice proizvođača vina. Datum berbe objavljuju zajednice proizvođača vina u obliku obavijesti.

Najmanji sadržaj šećera u grožđu:

| — | bijela vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta), |
| --- | --- |

—

bijela vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

| — | ružičasta vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta), |
| --- | --- |

—

ružičasta vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

| — | crna vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta), |
| --- | --- |

—

crna vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

| — | muskotály (muškat): 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta), |
| --- | --- |

—

muskotály (muškat): 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

| — | késői szüretelésű bor (vino kasne berbe): 12,08 % po volumenu (19 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta), |
| --- | --- |

—

késői szüretelésű bor (vino kasne berbe): 12,08 % po volumenu (19 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

| — | siller: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta), |
| --- | --- |

—

siller: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

| — | superior fehér (vrhunsko bijelo vino): 12,45 % po volumenu (19,5 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta), |
| --- | --- |

—

superior fehér (vrhunsko bijelo vino): 12,45 % po volumenu (19,5 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

| — | superior vörös (vrhunsko crno vino): 12,45 % po volumenu (19,5 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta). |
| --- | --- |

—

superior vörös (vrhunsko crno vino): 12,45 % po volumenu (19,5 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta).

Način berbe: ručno ili mehanički (késői szüretelésű (kasna berba), superior fehér (vrhunsko bijelo vino) i superior vörös (vrhunsko crno vino): samo ručna berba).

b.   Najveći prinosi

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv općine:

100 hl/ha

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv općine:

14 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv područja:

56 hl/ha

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv područja:

8 000 kg grožđa po hektaru

Vina muskotály (muškat) ako se navodi naziv općine:

12 000 kg grožđa po hektaru

Vina muskotály (muškat) ako se navodi naziv područja:

56 hl/ha

Vina muskotály (muškat) ako se navodi naziv područja:

8 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller i muskotály (muškat):

100 hl/ha

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller i muskotály (muškat):

14 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller i muskotály (muškat):

14 000 kg grožđa po hektaru

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv općine:

56 hl/ha

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv općine:

8 000 hl/ha

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv područja:

40 hl/ha

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv područja:

6 000 kg grožđa po hektaru

Vino késői szüretelésű (kasna berba):

10 000 kg grožđa po hektaru

Vino késői szüretelésű (kasna berba):

10 000 kg grožđa po hektaru

Vina superior fehér (vrhunsko bijelo vino) i superior vörös (vrhunsko crno vino):

60 hl/ha

Vina superior fehér (vrhunsko bijelo vino) i superior vörös (vrhunsko crno vino) ako se navodi naziv općine:

8 000 hl/ha

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područja sljedećih općina koje su razvrstane u razred I. ili II. u katastru vinograda: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház i Visonta.

7.   Glavne sorte vinove loze

chasselas – weisser gutedel

syrah – blauer syrah

tramini – traminer

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

sauvignon – sovinjon

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

furmint – zapfner

pinot noir – pinot cernii

leányka – leányszőlő

furmint – posipel

furmint – som

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

furmint – furmint bianco

olasz rizling – taljanska grasevina

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

sárga muskotály – weiler

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

chasselas – chrupka belia

pinot noir – pinot tinto

turán

irsai olivér – muskat olivér

kadarka – kadarka negra

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

tramini – gewürtztraminer

kadarka – gamza

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

chasselas – saszla belaja

zöld veltelíni – zöldveltelíni

szürkebarát – pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

sárga muskotály – muscat lunel

zöld veltelíni – grüner muskateller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

sárga muskotály – muscat zlty

hárslevelű – garszleveljü

királyleányka – erdei sárga

kadarka – kadar

rajnai rizling – rheinriesling

chasselas – chasselas doré

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

bíbor kadarka

hárslevelű – feuilles de tilleul

cabernet franc – gros vidur

merlot

királyleányka – königstochter

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

leányka – feteasca alba

kadarka – törökszőlő

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

sárga muskotály – muscat bélüj

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

pinot noir – rulandski modre

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

sárga muskotály – muscat de lunel

olasz rizling – risling vlassky

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

sárga muskotály – muskat weisser

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

sárga muskotály – moscato bianco

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

leányka – mädchentraube

sárga muskotály – weisser

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat de frontignan

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

kékfrankos – blauer limberger

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

sárga muskotály – muscat sylvaner

8.   Opis povezanosti

Vino

1.   Opis razgraničenog područja

(a)   Prirodni i kulturni čimbenici

Područje razgraničeno za proizvodnju vinâ sa zaštićenom oznakom izvornosti „Mátra” nalazi se u sjevernom dijelu Mađarske. Mátra je najviši lanac brdâ u toj zemlji i pruža se od istoka prema zapadu, a njegove južne padine dobro su osunčane te se tamo nalazi najveća brdska vinogradarska regija u zemlji. Visokokvalitetno vinsko grožđe može se uzgajati na tlima koja su djelomično vulkanskog podrijetla, a djelomično sedimentna tla bogata hranjivim tvarima i zaštićena od sjevernih vjetrova.

Tla prisutna u toj vinogradarskoj regiji pripadaju dvjema glavnim skupinama: travnjacima i šumskim tlima. Travnjaci su nastali na nižim dijelovima vinogradarske regije, dok su šumska tla nastala na višim dijelovima, u šumskim područjima s kojih su iskrčena stabla.

Klimatski uvjeti na području proizvodnje određeni su kontinentalnom klimom koja prevladava u Mađarskoj i za koju su prvenstveno tipična vruća ljeta i hladne zime. Vinova loza biljka je koja voli svjetlost i za asimilaciju joj je potrebna svjetlosna jakost od 20 000 do 30 000 lx. Najbolje raste kada se broj sunčanih sati tijekom sezone rasta kreće od 1 250 do 1 500. Mátraalja (niže padine brdâ Mátra) prima tu količinu gotovo svake godine. Godišnji broj sunčanih sati kreće se od 1 900 do 2 000. Te se vrijednosti mogu znatno razlikovati od jedne godine do druge, ali na području Mátraalja rijetko su niže od najmanjih vrijednosti potrebnih za uspješno vinogradarstvo. Najniže temperaturno ograničenje za proizvodnju može se postaviti na izotermi 9–10 °C. Petogodišnji prosjek u vinogradarskoj regiji iznosi 10,5 °C, a u sezoni rasta može dosegnuti 17 °C. U mnogim je godinama godišnji prosjek veći od 11 °C, što je važno obilježje dobrih berbi. Količina padalina na području Mátraalja kreće se od 356 do 903 mm. Prosječna količina padalina u lipnju, srpnju i kolovozu pozitivno utječe na kvalitetu i količinu. Zaštitni učinak brdâ Mátra isto tako pozitivno utječe na temperature.

(b)   Ljudski čimbenici

Budući da je zemljopisno područje proizvodnje veliko, ima bogatu tradiciju uzgoja vinove loze i proizvodnje vina. Povijest vinogradarstva na području Mátraalja seže do samog početka drugog tisućljeća. Prvi pisani spomen potječe iz 1042., kada je benediktinskom samostanu koji je osnovao Samuel Aba kraljevskom darovnicom dodijeljen vinograd. Vinova loza i vino nastavili su imati važnu ulogu u povijesti lokalnog stanovništva. U 15. stoljeću nekoliko je općina dobilo urbana prava, što je njihovim stanovnicima omogućilo slobodnu trgovinu vinom. Nakon turske okupacije kralj Ivan Zapolja (Szapolyai János) dodijelio je 1536. građanima grada Gyöngyös pravo da slobodno prodaju svoje vino, a to su činili isticanjem natpisa iznad svojih podruma. Na prijelazu 17. u 18. stoljeće vijeće grada Gyöngyös poticalo je lokalne građane da sade vinovu lozu tako što im je davalo različite povlastice. Nakon Drugog svjetskog rata nestali su mali vinski podrumi, a zamijenile su ih velike zadruge. Povećala se brzina sadnje vinove loze i vinogradarska regija prostirala se na gotovo 8 000 hektara. Prava vlasništva reformirana su 1990. i većina vinograda postala je privatno vlasništvo. Osnovani su obiteljski vinski podrumi – vinogradi koji i danas definiraju tu vinogradarsku regiju.

Proizvodnja reprodukcijskog sadnog materijala vinove loze, uključujući cijepljenje vinove loze, ima veliku ulogu u vinogradarskoj regiji Mátra. Njezini počeci sežu do početka stoljeća i povezani su s općinama Abasár i Nagyréde. Kolonije sadnog materijala i rasadnici europskih sorti uspostavljeni su 1961. na velikom području u mjestima Gyöngyöshalász i Ludas. Nakon što su stvorene zadruge, proizvodnja loznih cijepova na tim je područjima 1960-ih godina postala ključna proizvodna djelatnost u mjestima Abasár i Nagyréde. To je dovelo do današnje raznolikosti sorti u vinogradarskoj regiji Mátra.

Vinogradarska regija Mátra ima ključnu ulogu u mađarskim sektorima vinogradarstva i proizvodnje vina. Uz gospodarski značaj, proizvodnja grožđa ima i važnu društvenu ulogu jer stvara i dopunjuje prihode te pomaže u zadržavanju stanovništva. Vinogradarstvo pridonosi i privlačnosti područja zahvaljujući ulozi koju ima u oblikovanju krajobraza.

Vina (2)

2.   Opis vinâ

Ekološko okruženje znatno utječe na svojstva vinâ. Ta se svojstva ne mogu dobiti u drugim vinogradarskim regijama. Posebnost se prvenstveno očituje u vinima koja brzo dozrijevaju, obično su lagana i relativno meka te brzo postižu potrebnu kiselost, a neke berbe imaju i visok udio alkohola. Zbog tla i klimatskih uvjeta bijela i ružičasta vina imaju intenzivan buke i bogati okus. Crna vina obično su voćna, laganija i slabije intenzivne boje; taninske kiseline u tim se vinima isto brzo razvijaju. Vina su bogata mineralima zbog svojstava tla. Vina iz tog područja proizvodnje uglavnom se smatraju vinima s kratkotrajnim dozrijevanjem za brzu konzumaciju. Ekološko okruženje dovelo je do širenja tradicionalnih sorti povezanih s tim proizvodnim područjem.

Stalni tehnološki razvoj u vinogradarskoj regiji Mátra omogućuje upotrebu reduktivne tehnologije za bijela i ružičasta vina te proizvodnju svježih crnih vina u kojima su istaknuta voćna svojstva grožđa.

U slučaju vina „Mátra (Mátrai) Superior” smatramo da područje može postići posebna svojstva sorte grožđa ako vinar proizvodnji vina posvećuje odgovarajuću pažnju i upotrebljava primjereno regulirane metode uzgoja. Svrha je proizvesti autentično, prirodno vino iz te posebne sirovine upotrebom enološkog postupka koji uključuje dodavanje što manje količine umjetnih i izmijenjenih tvari.

3.   Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Vinogradarska regija Mátra uživa veliki ugled među potrošačima prvenstveno zahvaljujući laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima iz te regije. Iz tržišne perspektive vina iz tog područja ostvaruju dobru vrijednost za novac.

Osim laganijih vina u vinogradarskoj regiji Mátra postoji i niz proizvodnih područja s vinogradima u kojima se uzgaja voće koje se može upotrijebiti za proizvodnju prirodnih, autentičnih vina. Ta su vina vrhunske kvalitete, među ostalim i u smislu njihovih analitičkih parametara, zahvaljujući vrijednostima koje odražavaju okuse vinogradarske regije Mátra te sustavu zaštićenog podrijetla.

Utjecaj ljudskih čimbenika na područje proizvodnje može se primijetiti u sljedećim područjima:

| — | namjernoj uspostavi sortnih struktura (uključujući i tradicionalne i nove sorte) u skladu s ekološkim potencijalom tog područja, |
| --- | --- |

—

namjernoj uspostavi sortnih struktura (uključujući i tradicionalne i nove sorte) u skladu s ekološkim potencijalom tog područja,

| — | razvoju vinogradarskih metoda i metoda proizvodnje vina prilagođenih ekološkim, a djelomično i tržišnim uvjetima, |
| --- | --- |

—

razvoju vinogradarskih metoda i metoda proizvodnje vina prilagođenih ekološkim, a djelomično i tržišnim uvjetima,

| — | razvoju strukture za proizvodnju i integraciju prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

—

razvoju strukture za proizvodnju i integraciju prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, drugi zahtjevi)

Pravila o oznakama (1)

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

| (a) | Nazivi sorti, tradicionalni izrazi, izrazi koji se odnose na boju vina ili drugi ograničeni izrazi mogu se navesti samo ako se takvi izrazi ne ističu više od oznake izvornosti u pogledu vrste, veličine ili boje fonta. |
| --- | --- |

(a)

Nazivi sorti, tradicionalni izrazi, izrazi koji se odnose na boju vina ili drugi ograničeni izrazi mogu se navesti samo ako se takvi izrazi ne ističu više od oznake izvornosti u pogledu vrste, veličine ili boje fonta.

| (b) | Pravila o miješanim vinima:






  i. | mogu se upotrebljavati izrazi „küvé” i „cuvée” ili, kao sinonim, „házasítás” (miješano vino); |
| --- | --- | --- |

(b)

Pravila o miješanim vinima:

i.

mogu se upotrebljavati izrazi „küvé” i „cuvée” ili, kao sinonim, „házasítás” (miješano vino);

| ii. | naziv sorte može se navesti samo ako je udio sorte u mješavini barem 5 %. U tom slučaju naziv sorte mora biti ispisan fontom koji je najmanje 50 % manji od veličine fonta kojim je navedena oznaka izvornosti. |
| --- | --- |

ii.

naziv sorte može se navesti samo ako je udio sorte u mješavini barem 5 %. U tom slučaju naziv sorte mora biti ispisan fontom koji je najmanje 50 % manji od veličine fonta kojim je navedena oznaka izvornosti.

| (c) | Preporučuje se prikaz logotipa vinogradarske regije Mátra na etiketi. Minimalne dimenzije: 1,5 x 1,5 cm. |
| --- | --- |

(c)

Preporučuje se prikaz logotipa vinogradarske regije Mátra na etiketi. Minimalne dimenzije: 1,5 x 1,5 cm.

Pravila o oznakama (2)

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

| (d) | Pravila o navođenju manjih zemljopisnih jedinica:






  i. | naziv manje zemljopisne jedinice (kao što je općina ili mjesto) može se navesti na etiketi samo ako je cijeli proizvod proizveden unutar te manje zemljopisne jedinice ili mjesta. Naziv mjesta može se navesti samo zajedno s oznakom izvornosti „Mátra” i nazivom općine; |
| --- | --- | --- |

(d)

Pravila o navođenju manjih zemljopisnih jedinica:

i.

naziv manje zemljopisne jedinice (kao što je općina ili mjesto) može se navesti na etiketi samo ako je cijeli proizvod proizveden unutar te manje zemljopisne jedinice ili mjesta. Naziv mjesta može se navesti samo zajedno s oznakom izvornosti „Mátra” i nazivom općine;

| ii. | nazivi općina koji se mogu navesti: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót i Veresegyház. Razgraničenje: administrativne granice; |
| --- | --- |

ii.

nazivi općina koji se mogu navesti: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót i Veresegyház. Razgraničenje: administrativne granice;

| iii. | mogu se navesti sljedeći nazivi mjesta: vidjeti Prilog 1. Razgraničenje: vidjeti zemljovid. |
| --- | --- |

iii.

mogu se navesti sljedeći nazivi mjesta: vidjeti Prilog 1. Razgraničenje: vidjeti zemljovid.

Pravila o oznakama (3)

Pravni okvir:

donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

| (f) | Drugi ograničeni izrazi koji se mogu navesti:






  — | „barrique”, „barrique-ban erjesztett” (fermentacija u hrastovim bačvama) ili „hordóban erjesztett” (fermentacija u bačvama), „barrique-ban érlelt” (dozrijevanje u hrastovim bačvama) ili „hordóban érlelt” (dozrijevanje u bačvama): sve vrste vina, |
| --- | --- | --- |

(f)

Drugi ograničeni izrazi koji se mogu navesti:

—

„barrique”, „barrique-ban erjesztett” (fermentacija u hrastovim bačvama) ili „hordóban erjesztett” (fermentacija u bačvama), „barrique-ban érlelt” (dozrijevanje u hrastovim bačvama) ili „hordóban érlelt” (dozrijevanje u bačvama): sve vrste vina,

| — | „első szüret” (prva berba), „virgin vintage” ili „szűztermés” (djevičanska berba): bijela, ružičasta i crna vina te vina muskotály (muškat) i siller, |
| --- | --- |

—

„első szüret” (prva berba), „virgin vintage” ili „szűztermés” (djevičanska berba): bijela, ružičasta i crna vina te vina muskotály (muškat) i siller,

| — | „újbor” (novo vino) ili „primőr” (rano): bijela, ružičasta i crna vina te vina muskotály (muškat) i siller, |
| --- | --- |

—

„újbor” (novo vino) ili „primőr” (rano): bijela, ružičasta i crna vina te vina muskotály (muškat) i siller,

| — | „válogatott szüretelésű bor” (vino izborne berbe): sve vrste vina, superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino), |
| --- | --- |

—

„válogatott szüretelésű bor” (vino izborne berbe): sve vrste vina, superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino),

| — | „szűretlen” (nefiltrirano): bijela i crna vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino), |
| --- | --- |

—

„szűretlen” (nefiltrirano): bijela i crna vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino),

| — | „töppedt szőlőből készült bor” (vino od prosušenog grožđa): bijela vina, vina muskotály (muškat), siller, késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), |
| --- | --- |

—

„töppedt szőlőből készült bor” (vino od prosušenog grožđa): bijela vina, vina muskotály (muškat), siller, késői szüretelésű bor (vino kasne berbe),

| — | „ledeno vino”: bijela vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), |
| --- | --- |

—

„ledeno vino”: bijela vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe),

| — | „küvé” ili „cuvée”: sve vrste vina, superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino), |
| --- | --- |

—

„küvé” ili „cuvée”: sve vrste vina, superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino),

| — | „muzeális bor” (muzejsko vino): bijela i crna vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), |
| --- | --- |

—

„muzeális bor” (muzejsko vino): bijela i crna vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe),

| — | „főbor” (glavno vino): bijela vina, vina superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino). |
| --- | --- |

—

„főbor” (glavno vino): bijela vina, vina superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino).

Pravila prezentiranja

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

| (a) | Vino kasne berbe te bijelo i crno vrhunsko vino mogu se stavljati na tržište samo u bocama. Zahtjev u pogledu punjenja u boce ne primjenjuje se na vina koja proizvođači proizvode u vlastitom podrumu unutar područja proizvodnje za konzumaciju u svojim prostorijama. Daljnji je kriterij taj da se vrhunska vina mogu stavljati na tržište samo u staklenim bocama sa serijskim brojem na etiketi. |
| --- | --- |

(a)

Vino kasne berbe te bijelo i crno vrhunsko vino mogu se stavljati na tržište samo u bocama. Zahtjev u pogledu punjenja u boce ne primjenjuje se na vina koja proizvođači proizvode u vlastitom podrumu unutar područja proizvodnje za konzumaciju u svojim prostorijama. Daljnji je kriterij taj da se vrhunska vina mogu stavljati na tržište samo u staklenim bocama sa serijskim brojem na etiketi.

| (b) | Vina može pakirati samo postrojenje koje ima odobrenje tijela nadležnog za sektor vina i koje je registriralo Vijeće zajednice proizvođača vina regije Mátra (Mátrai Hegyközségi Tanács – MHT). |
| --- | --- |

(b)

Vina može pakirati samo postrojenje koje ima odobrenje tijela nadležnog za sektor vina i koje je registriralo Vijeće zajednice proizvođača vina regije Mátra (Mátrai Hegyközségi Tanács – MHT).

| (c) | Pakiranje se može odvijati izvan područja proizvodnje samo ako se 48 sati unaprijed da obavijest. Obavijest se mora dati MHT-u. Pakiranje se mora obaviti u roku od 90 dana od trenutka kada vino napusti područje proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

Pakiranje se može odvijati izvan područja proizvodnje samo ako se 48 sati unaprijed da obavijest. Obavijest se mora dati MHT-u. Pakiranje se mora obaviti u roku od 90 dana od trenutka kada vino napusti područje proizvodnje.

Proizvodnja izvan razgraničenog područja proizvodnje

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

| (a) | Prijevoz je moguć nakon što se obavijesti tajništvo MHT-a. Prijevoznik najmanje 48 sati prije otpreme mora obavijestiti tajništvo MHT-a o sljedećem: sorti grožđa, mošta i baznog vina, mjestu podrijetla i odredišta te količini koja se prevozi (koja se može definirati do približno ±/15 % količine grožđa). |
| --- | --- |

(a)

Prijevoz je moguć nakon što se obavijesti tajništvo MHT-a. Prijevoznik najmanje 48 sati prije otpreme mora obavijestiti tajništvo MHT-a o sljedećem: sorti grožđa, mošta i baznog vina, mjestu podrijetla i odredišta te količini koja se prevozi (koja se može definirati do približno ±/15 % količine grožđa).

| (b) | Područje proizvodnje: županije Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom i Pest. |
| --- | --- |

(b)

Područje proizvodnje: županije Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom i Pest.

POVEZNICA NA SPECIFIKACIJU PROIZVODA

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 8.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 190/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 190/46

---

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 190/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„ROOIBOS”/„RED BUSH”

EU br.: PDO-ZA-2427 – 21.8.2018.

ZOI (X) ZOZP ()

1.   Naziv(i)

„Rooibos”/„Red Bush”

2.   Država članica ili treća zemlja

Južna Afrika

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Naziv „Rooibos”/„Red Bush” može se upotrebljavati samo ako se odnosi na sušeno lišće i stabljike stopostotnog čaja „Rooibos”/„Red Bush” koji su dobiveni od biljke Aspalathus linearis i uzgojeni ili ubrani na zemljopisnom području kako je opisano u ovom zahtjevu.

„Rooibos”/„Red Bush” pojavljuje se u dva oblika: a) oksidirano i b) zeleno (neoksidirano) sušeno lišće i stabljike biljke Aspalathus linearis.

| a) | U slučaju oksidiranog sušenog lišća i stabljika biljke Aspalathus linearis„Rooibos”/„Red Bush” odlikuje se rasponom boja od svijetlo smeđe i žute do sjajne opeka-crvene boje. Može sadržavati i svjetlije štapiće (sušene komadiće stabljike) pomiješane s ostatkom proizvoda. Razina vlažnosti čaja „Rooibos”/„Red Bush” iznosi manje od 10 %. |
| --- | --- |

a)

U slučaju oksidiranog sušenog lišća i stabljika biljke Aspalathus linearis„Rooibos”/„Red Bush” odlikuje se rasponom boja od svijetlo smeđe i žute do sjajne opeka-crvene boje. Može sadržavati i svjetlije štapiće (sušene komadiće stabljike) pomiješane s ostatkom proizvoda. Razina vlažnosti čaja „Rooibos”/„Red Bush” iznosi manje od 10 %.

| b) | Zeleni (neoksidirani) „Rooibos”/„Red Bush” sastoji se od neoksidiranog sušenog lišća i stabljika biljke Aspalathus linearis. Znakovi tamnjenja ili oksidacije ne pojavljuju se na zelenom (neoksidiranom) čaju „Rooibos”/„Red Bush”. Lišće zelenog (neoksidiranog) čaja „Rooibos”/„Red Bush” dominantne je svijetlo zelene boje i sadržava tanke stabljike crvenkasto smeđe boje i bijele drvenaste komadiće. Razina vlažnosti zelenog (neoksidiranog) čaja „Rooibos”/„Red Bush” iznosi manje od 5 %. |
| --- | --- |

b)

Zeleni (neoksidirani) „Rooibos”/„Red Bush” sastoji se od neoksidiranog sušenog lišća i stabljika biljke Aspalathus linearis. Znakovi tamnjenja ili oksidacije ne pojavljuju se na zelenom (neoksidiranom) čaju „Rooibos”/„Red Bush”. Lišće zelenog (neoksidiranog) čaja „Rooibos”/„Red Bush” dominantne je svijetlo zelene boje i sadržava tanke stabljike crvenkasto smeđe boje i bijele drvenaste komadiće. Razina vlažnosti zelenog (neoksidiranog) čaja „Rooibos”/„Red Bush” iznosi manje od 5 %.

Aroma i okus čaja „Rooibos”/„Red Bush” utvrđuju se osjetilnim ispitivanjem koje provode kvalificirani ispitivači. Aroma i okus različitih serija čaja „Rooibos”/„Red Bush” mogu se razlikovati, ali analiza velikog broja uzoraka pokazala je da su sljedeći okusi prisutni u čaju „Rooibos”/„Red Bush” u različitoj mjeri.

| Aroma | slatka | med |
| --- | --- | --- |
| karamel |
| voćna | agrumi |
| bobice |
| džem od marelice |
| drvenasta | grmljasta/stabljikasta |
| dimljena/prepržena |
| cvjetna | fynbos |
| parfem |
| začinjena | cimet |
| Okus i osjet u ustima | osnovni okusi | sladak |
| gorak |
| kiseo |
| osjet u ustima | nježan i blag |
| trpak |

Aroma

slatka

med

karamel

voćna

agrumi

bobice

džem od marelice

drvenasta

grmljasta/stabljikasta

dimljena/prepržena

cvjetna

fynbos

parfem

začinjena

cimet

Okus i osjet u ustima

osnovni okusi

sladak

gorak

kiseo

osjet u ustima

nježan i blag

trpak

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Svježe ubrano lišće i stabljike biljke Aspalathus linearis jedina su sirovina prisutna u čaju „Rooibos”/„Red Bush”.

Sadržava od 0,02 do 1,16 % aspalatina i do 0,4 % notofagina.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Tijekom proizvodnje čaja „Rooibos”/„Red Bush” potrebno je provesti sljedeće korake u identificiranom zemljopisnom području:

| a) | lokalni sakupljači sjemenja sakupljaju sjemenje biljke Aspalathus linearis, često s mravinjaka; sakupljači zatim opskrbljuju poljoprivrednike sjemenjem; ova dugogodišnja tradicija i dalje se njeguje i ključan je dio uzgoja Rooibosa kakav je danas poznat; |
| --- | --- |

a)

lokalni sakupljači sjemenja sakupljaju sjemenje biljke Aspalathus linearis, često s mravinjaka; sakupljači zatim opskrbljuju poljoprivrednike sjemenjem; ova dugogodišnja tradicija i dalje se njeguje i ključan je dio uzgoja Rooibosa kakav je danas poznat;

| b) | uzgaja se u komercijalne svrhe ili prirodno raste u divljini; |
| --- | --- |

b)

uzgaja se u komercijalne svrhe ili prirodno raste u divljini;

| c) | bere se s obrađenih polja (strojno ili ručno) ili u divljini (isključivo ručno); |
| --- | --- |

c)

bere se s obrađenih polja (strojno ili ručno) ili u divljini (isključivo ručno);

| d) | obrađuje se i suši na terenima za proizvodnju čaja; teren za proizvodnju čaja može biti na farmi ili izvan nje, ali mora biti na predviđenom području. |
| --- | --- |

d)

obrađuje se i suši na terenima za proizvodnju čaja; teren za proizvodnju čaja može biti na farmi ili izvan nje, ali mora biti na predviđenom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

„Rooibos”/„Red Bush” može se miješati s čajevima, infuzijama i drugim proizvodima, neovisno o tome jesu li namijenjeni prehrani ljudi. Označivanje takvih proizvoda mora biti usklađeno s pravilima koja se primjenjuju na označivanje proizvoda na području na kojem se proizvod stavlja na tržište.

Kao smjernice za usklađenost s upotrebom naziva „Rooibos”/„Red Bush” može se uzeti sljedeće:

| — | da bi nosio oznaku proizvoda „Rooibos”/„Red Bush”, konačni proizvod mora sadržavati 100 % sušenog lišća i stabljika biljke Aspalathus linearis, |
| --- | --- |

—

da bi nosio oznaku proizvoda „Rooibos”/„Red Bush”, konačni proizvod mora sadržavati 100 % sušenog lišća i stabljika biljke Aspalathus linearis,

| — | ako se „Rooibos”/„Red Bush” miješa s drugim proizvodom, „Rooibos”/„Red Bush” može se upotrebljavati kao glavni deskriptor („Rooibos”/„Red Bush” <<drugi proizvod>>) pod uvjetom:






  — | da je „Rooibos”/„Red Bush” glavni sastojak, |
| --- | --- | --- |

—

ako se „Rooibos”/„Red Bush” miješa s drugim proizvodom, „Rooibos”/„Red Bush” može se upotrebljavati kao glavni deskriptor („Rooibos”/„Red Bush” <<drugi proizvod>>) pod uvjetom:

—

da je „Rooibos”/„Red Bush” glavni sastojak,

| — | da se na etiketi/pakiranju nalaze točni postoci, |
| --- | --- |

—

da se na etiketi/pakiranju nalaze točni postoci,

| — | da je konačni proizvod i dalje prepoznatljiv kao „Rooibos”/„Red Bush” kako je okarakteriziran u opisu proizvoda, |
| --- | --- |

—

da je konačni proizvod i dalje prepoznatljiv kao „Rooibos”/„Red Bush” kako je okarakteriziran u opisu proizvoda,

| — | ako se drugi proizvod miješa s čajem „Rooibos”/„Red Bush”, njegov naziv može uključivati deskriptor „mješavina <<drugog proizvoda>> i čaja ‚Rooibos’/‚Red Bush’” samo ako sadržava „Rooibos”/„Red Bush” i ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  — | „Rooibos”/„Red Bush” daje proizvodu razlikovni karakter, |
| --- | --- | --- |

—

ako se drugi proizvod miješa s čajem „Rooibos”/„Red Bush”, njegov naziv može uključivati deskriptor „mješavina <<drugog proizvoda>> i čaja ‚Rooibos’/‚Red Bush’” samo ako sadržava „Rooibos”/„Red Bush” i ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

—

„Rooibos”/„Red Bush” daje proizvodu razlikovni karakter,

| — | točan postotak sadržaja čaja „Rooibos”/„Red Bush” nalazi se na etiketi/pakiranju, |
| --- | --- |

—

točan postotak sadržaja čaja „Rooibos”/„Red Bush” nalazi se na etiketi/pakiranju,

| — | proizvod s najvećim postotkom prvi je na etiketi, |
| --- | --- |

—

proizvod s najvećim postotkom prvi je na etiketi,

| — | (aromatizirani „Rooibos”/„Red Bush”) mogu se nazivati „Rooibos”/„Red Bush” <<tekuća aroma>> pod uvjetom:






  — | da je „Rooibos”/„Red Bush” glavni sastojak (nakon vode), |
| --- | --- | --- |

—

(aromatizirani „Rooibos”/„Red Bush”) mogu se nazivati „Rooibos”/„Red Bush” <<tekuća aroma>> pod uvjetom:

—

da je „Rooibos”/„Red Bush” glavni sastojak (nakon vode),

| — | da se točan postotak sadržaja čaja „Rooibos”/„Red Bush” nalazi na etiketi/pakiranju, |
| --- | --- |

—

da se točan postotak sadržaja čaja „Rooibos”/„Red Bush” nalazi na etiketi/pakiranju,

| — | da je konačni proizvod i dalje prepoznatljiv kao „Rooibos”/„Red Bush” kako je okarakteriziran u opisu proizvoda, |
| --- | --- |

—

da je konačni proizvod i dalje prepoznatljiv kao „Rooibos”/„Red Bush” kako je okarakteriziran u opisu proizvoda,

| — | drugi proizvodi (kao što su ekstrakti, sapuni, kreme, jogurti, pića itd.) „Rooibos”/„Red Bush” <<drugi proizvod>> mogu se navesti u trgovačkom nazivu ili uz trgovački naziv proizvoda koji ga sadržava, kao i pri označivanju, prezentaciji i oglašavanju tog proizvoda ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  — | proizvod ne smije sadržavati nijedan drugi usporedivi sastojak, odnosno nijedan drugi sastojak koji u potpunosti ili djelomično može zamijeniti „Rooibos”/„Red Bush”, |
| --- | --- | --- |

—

drugi proizvodi (kao što su ekstrakti, sapuni, kreme, jogurti, pića itd.) „Rooibos”/„Red Bush” <<drugi proizvod>> mogu se navesti u trgovačkom nazivu ili uz trgovački naziv proizvoda koji ga sadržava, kao i pri označivanju, prezentaciji i oglašavanju tog proizvoda ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

—

proizvod ne smije sadržavati nijedan drugi usporedivi sastojak, odnosno nijedan drugi sastojak koji u potpunosti ili djelomično može zamijeniti „Rooibos”/„Red Bush”,

| — | „Rooibos”/„Red Bush” trebao bi se upotrebljavati u dostatnoj količini da predmetnom prehrambenom proizvodu da ključnu značajku, |
| --- | --- |

—

„Rooibos”/„Red Bush” trebao bi se upotrebljavati u dostatnoj količini da predmetnom prehrambenom proizvodu da ključnu značajku,

| — | postotak uključenog sastojka „Rooibos”/„Red Bush” trebao bi, po mogućnosti, biti naveden u trgovačkom nazivu ili uz trgovački naziv predmetnog prehrambenog proizvoda ili, ako to nije moguće, na popisu sastojaka u izravnoj vezi s predmetnim sastojkom, |
| --- | --- |

—

postotak uključenog sastojka „Rooibos”/„Red Bush” trebao bi, po mogućnosti, biti naveden u trgovačkom nazivu ili uz trgovački naziv predmetnog prehrambenog proizvoda ili, ako to nije moguće, na popisu sastojaka u izravnoj vezi s predmetnim sastojkom,

| — | popratni termini, kratice ili simboli registriranog naziva koji se upotrebljavaju pri označivanju u samom nazivu ili uz njega ili na popisu sastojaka proizvoda ne smiju odavati dojam da je sâm proizvod ZOI ili ZOZP. |
| --- | --- |

—

popratni termini, kratice ili simboli registriranog naziva koji se upotrebljavaju pri označivanju u samom nazivu ili uz njega ili na popisu sastojaka proizvoda ne smiju odavati dojam da je sâm proizvod ZOI ili ZOZP.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisnim područjem proizvodnje, sušenja i oksidacije čaja „Rooibos”/„Red Bush” smatra se sljedeće:

| a) | lokalne općine Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, grad Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof i Witzenberg u pokrajini Western Cape; |
| --- | --- |

a)

lokalne općine Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, grad Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof i Witzenberg u pokrajini Western Cape;

| b) | lokalna općina Hantam u pokrajini Northern Cape. |
| --- | --- |

b)

lokalna općina Hantam u pokrajini Northern Cape.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zemljopisno područje

Okus i poseban sastav čaja „Rooibos”/„Red Bush” izravno su povezani s klimom područja na kojem raste. Karakteristične su hladne, vlažne zime, rast u proljeće i rano ljeto, a zatim dozrijevanje i akumulacija polifenola kako vrijeme postaje toplije i suše. Samim time, uzgaja li se biljka Aspalathus linearis u bilo kojoj drugoj klimi, ona neće imati ista svojstva kao „Rooibos”/„Red Bush” zbog manje akumulacije polifenola. Da bi se razumio ovaj uzročni odnos, važno je razumjeti kako se biljka Aspalathus linearis prilagodila na jedinstvenu klimu, tlo i prirodna obilježja ovog područja.

Zemljopisno područje na kojem „Rooibos”/„Red Bush” prirodno raste poznato je po svojim vrućim, suhim ljetima i hladnim, vlažnim zimama. Naime, 27. listopada 2015. u Vredendalu je izmjerena temperatura od 48,3 °C; drugim riječima, to je najviša temperatura u listopadu koja je ikad izmjerena na svijetu. Godišnja količina padalina na ovom području iznosi od 380 do 635 mm, dok se oborine većinski odnose na zimske mjesece uz poneki pljusak početkom ljeta ili krajem jeseni. Dugi, vrući ljetni mjeseci iznimno su suhi. Tla na tom području nastala su od kompleksa pješčenjaka planine Table, stoga su siromašna hranjivim tvarima, gruba i pjeskovita, a pH-vrijednost im je između 4,5 i 5,5. Pješčenjak planine Table uglavnom je sastavljen od kvarcnih pješčenjaka starosti između 510 i 400 milijuna godina. U pitanju je najtvrđi i najotporniji sloj supergrupe Cape.

„Rooibos”/„Red Bush” razvio je neka jedinstvena svojstva (npr. oblik i površinski sloj listova itd.) radi prilagodbe na ovu oštru klimu. Osim mreže sporednog korijenja tik ispod površine tla, koja crpi čak i blagu količinu padalina, biljka ima dugačak glavni korijen koji se proteže do dva metra dubine i omogućava biljci da pronađe vlagu i opskrbi se vodom tijekom suhih ljeta. Sporedno korijenje osigurava biljci povećanu količinu fosfora u jednom od fosforom najsiromašnijih tla na svijetu.

Jedna od najvećih tajni prilagodbe čaja „Rooibos”/„Red Bush” na ovu oštru klimu leži u simbiotskom odnosu s bakterijama koje na njezin korijen fiksiraju dušik. Budući da je iz porodice mahunarki, bakterije na korijenju biljke Aspalathus linearis pretvaraju dušikov dioksid u biološki koristan amonijak u postupku poznatom kao fiksacija dušika. Biljka upija dušik i iz njega ostvaruje korist, a zauzvrat opskrbljuje bakterije hranom. Ovaj je postupak uobičajen za mahunarke, ali slučaj biljke Aspalathus linearis posebno se ističe jer je autohtona bradyrhizobia prirodno otporna na kiselost i biljka donekle može izmijeniti pH-vrijednost svoje rizosfere kako bi se potakla uspostava simbioze i dostupnost hranjivih tvari biljkama koje rastu na ovom kiselom i inače neplodnom tlu. U literaturi je zabilježeno da su rijetke simbioze koje mogu podnijeti takve ekstremne uvjete kiselosti tla i nedostatka hranjivih tvari, stvarajući pritom visoke razine fiksiranog dušika koje pokazuje biljka Aspalathus linearis.

Vruća i suha ljeta iskoristili su proizvođači čaja „Rooibos”/„Red Bush” za prirodno sušenje ubranog materijala. „Rooibos”/„Red Bush” bere se svake godine tijekom vrućih ljeta i suši na suncu odmah nakon berbe. Jako sunce i manjak kiše omogućavaju prirodno sušenje čaja „Rooibos”/„Red Bush”, tijekom kojega se oksidacijski procesi mogu optimalno nadzirati.

Ljudsko djelovanje

Iako je najmanje od šest flornih carstava na svijetu, Kaplandsko je florno carstvo (sa svojom prepoznatljivom vegetacijom fynbos) najraznolikije i jedno od, u pogledu raznolikosti, gustoće i broja endemskih vrsta, najposebnijih mjesta na svijetu za biljke. Međutim, Aspalathus linearis pripada ograničenoj skupini biljaka koje su od divljih biljaka uspješno postale uzgajane biljke te je trenutačno jedna od relativno rijetkih gospodarski isplativih biljaka vegetacije fynbos, što je rezultat ljudskog djelovanja.

Prije gotovo 250 godina švedski je prirodoslovac Carl Thunberg zabilježio da je 1772., tijekom svojih putovanja u Afriku, upoznao lokalne stanovnike i primijetio da upotrebljavaju „Rooibos”/„Red Bush” kao piće. Lišće i stabljike čaja „Rooibos”/„Red Bush” prikupljalo se u planinama i spremalo u jutene vreće koje bi se niz padinu spuštalo na leđima magaraca. U to se vrijeme razvila osnovna metoda obrade čaja „Rooibos”/„Red Bush”, koja se i danas primjenjuje (započinje rezanjem i valjanjem lišća i stabljika čaja „Rooibos”/„Red Bush”, zatim slijedi „znojenje” odnosno zrenje čaja na hrpama te se konačno prostire i suši na suncu).

Oko 1930. Le Fras Nortier, lokalni doktor i zaljubljenik u prirodu iz Clanwilliama, počeo se zanimati za „divlje grmlje čajevca” i eksperimentirati s čajem „Rooibos”/„Red Bush”. Pronaći sjemenje čaja „Rooibos”/„Red Bush” bilo je teško (jer je iznimno sitno), pa je Nortier zamolio lokalne stanovnike, među kojima su neki bili i njegovi pacijenti, da potraže sjemenje na pjeskovitom tlu i donesu mu ga. Pripadnica naroda Khoi donijela mu je kutiju šibica punu sjemenja, a kasnije je Nortier saznao njezinu tajnu. Žena bi slijedila mrave koji su vukli sjemenje čaja „Rooibos”/„Red Bush” do svojih mravinjaka. Zatim bi otvorila mravinjake i pokupila sjemenje, uvijek pazeći da mravima ostavi dovoljno da prežive. Poneki sakupljači sjemenja i dalje upotrebljavaju ovaj način sakupljanja sjemenja.

U potrazi za načinom umnažanja sjemenja Nortier je shvatio da sjemenje klija samo ako ga se prvo otvori jer se time postiže učinak planinskih požara. Nortier je prve biljke uzgojio na farmi Klein Kliphuis pokraj Clanwilliama. Doznao je da sjemenje treba posijati u siječnju i da je najbolje vrijeme za presađivanje sićušnih mladica nakon obilne kiše kada se očekuje još padalina. Lokalne je poljoprivrednike Nortier nadahnuo i potaknuo da i oni sami krenu uzgajati „Rooibos”/„Red Bush”.

Te se prakse sakupljanja i struganja sjemenja i dalje upotrebljavaju, a Aspalathus linearis uzgaja se u uvjetima suhe zemlje jer je biljka prilagođena na suha, vruća ljeta. Ti uvjeti okoline utječu na kemijski sastav čaja „Rooibos”/„Red Bush”, pogotovo na razinu i vrstu polifenola u konačnom proizvodu. Proizvođači čaja „Rooibos”/„Red Bush” svoje su prakse upravljanja zemljom i uzgoja prilagodili teškim uvjetima regije. Primjerice, područja za uzgoj ne smiju se raščišćavati vatrom jer bi se uništio organski sadržaj tla. Osim toga, pokrovni usjevi imaju važnu ulogu tijekom različitih faza postupka uzgoja te je minimalna ili konzervacijska obrada tla uobičajena praksa.

Berba se obavlja tijekom suhih ljetnih mjeseca od studenoga do svibnja, a 20 % materijala biljke mora se ostaviti na biljci. Svježe ubrani materijal potrebno je dopremiti do terena za proizvodnju čaja unutar 72 sata od berbe gdje se strojnim rezačem stabljike i lišće skraćuju na duljinu od 1 do 10 milimetara. Za oksidirani „Rooibos”/„Red Bush” svježe se izrezani materijal u hrpama slaže u redove i izlaže suncu na betonskoj ili kamenoj površini terena za proizvodnju čaja. Redovi se namaču, lišće se valja i redovi okreću u redovnim intervalima dok se ne postigne odgovarajuća konzistencija, a zatim se lišće u tankom sloju rasprostire na teren za proizvodnju čaja. Za neoksidirani (zeleni) „Rooibos”/„Red Bush” lišće i stabljike u tankom se sloju rasprostiru na teren za proizvodnju čaja čim se izrežu na duljinu od 1 do 10 milimetara.

Postupak na terenima za proizvodnju čaja često se opisuje kao vrsta umjetnosti i predstavlja jedan od najvažnijih dijelova proizvodnje čaja „Rooibos”/„Red Bush”, koji zahtijeva posebno stručno znanje i iskustvo. Priređivač čaja pažljivo promatra boju, teksturu i vlažnost čaja dok ne postigne željeni sapunasti osjećaj na dodir. Prema uobičajenoj metodi potrebno je uzeti šaku mokrog, valjanog čaja i stiskati ga dok se ruka potpuno ne zatvori – ako je razina vlage točna, kapljice soka curit će kroz praznine pri dnu prstiju.

Stručni ocjenjivači procjenjuju kvalitetu čaja „Rooibos”/„Red Bush” na temelju brojnih čimbenika, uključujući boju suhog i oparenog lišća, intenzitet, boju i bistrinu infuzije, kao i aromu i okus. Okus i aromu prosuđuju kvalificirani članovi osjetilne komisije. Razvijen je kotač okusa koji se pokazao vrijednim alatom koji pojednostavnjuje komunikaciju proizvođača, obrađivača, stručnih procjenitelja, trgovaca, poduzeća specijaliziranih za prehrambene arome, uvoznika i potrošača čaja „Rooibos”/„Red Bush”. Za pomoć u tumačenju deskriptora razvijen je i osjetilni pojmovnik za poneke deskriptore.

Posebnosti proizvoda

Jedinstvena osjetilna svojstva (ili okus i osjet u ustima) čaja „Rooibos”/„Red Bush” imaju 27 opisnih atributa. Dvadeset aroma i sedam deskriptora okusa i osjeta u ustima temelje se na analizi velikog broja uzoraka i predstavljaju osjetilnu prepoznatljivost čaja „Rooibos”/„Red Bush”.

Ova se jedinstvena osjetilna svojstva čaja „Rooibos”/„Red Bush” mogu pripisati složenom fenolnom kemijskom sastavu biljke Aspalathus linearis. Sastav flavonoida u čaju „Rooibos”/„Red Bush” jedinstven je po tome što sadržava aspalatin i aspalalinin, a prisutni su i vrlo rijetki spojevi notofagin i enol-glukozid fenilpirogrožđane kiseline. Iako je prisutnost flavonoida u biljnom svijetu uobičajena, aspalatin je otkriven samo u biljci Aspalathus linearis i uzrok je njezinih jedinstvenih osjetilnih svojstava.

U prethodnom je odjeljku istaknuto da je upotreba lišća i stabljika biljke „Rooibos”/„Red Bush” kao čaja prvi put zabilježena prije gotovo 250 godina. Od tada je zahvaljujući svojem voćnom, slatkom okusu i niskoj razini tanina bez kofeina postala ikona kulture Južne Afrike. Istraživanja provedena 2005. pokazala su da je čaj „Rooibos”/„Red Bush” među deset prehrambenih proizvoda koji se najčešće konzumiraju u neformalnim naseljima Južne Afrike.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---