# Eiropas Savienības C 232/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 232 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 14. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 232

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 14. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 551. plenārsesija (neklātienes), 5.5.2020.–7.5.2020. |
| 2020/C 232/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Demogrāfijas problēmas Eiropas Savienībā, ņemot vērā nevienlīdzību ekonomikas un attīstības jomā (izpētes atzinums pēc Padomes prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma) | 8 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 551. plenārsesija (neklātienes), 5.5.2020.–7.5.2020.

2020/C 232/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Demogrāfijas problēmas Eiropas Savienībā, ņemot vērā nevienlīdzību ekonomikas un attīstības jomā (izpētes atzinums pēc Padomes prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma)

1

2020/C 232/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma)

8

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 551. plenārsesija (neklātienes), 5.5.2020.–7.5.2020. |
| 2020/C 232/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm(COM(2020) 70 final) | 18 |
| 2020/C 232/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka konkrētus pārejas noteikumus Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) atbalstam 2021. gadā un ar kuru attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2021. gadam groza Regulu (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 un (ES) Nr. 1308/2013, un ar kuru attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013(COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)) | 29 |
| 2020/C 232/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, groza Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 un (ES) 2019/833 un atceļ Regulu (ES) 2016/1627(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)) | 36 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 551. plenārsesija (neklātienes), 5.5.2020.–7.5.2020.

2020/C 232/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm(COM(2020) 70 final)

(COM(2020) 70 final)

18

2020/C 232/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka konkrētus pārejas noteikumus Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) atbalstam 2021. gadā un ar kuru attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2021. gadam groza Regulu (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 un (ES) Nr. 1308/2013, un ar kuru attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013(COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD))

(COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD))

29

2020/C 232/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, groza Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 un (ES) 2019/833 un atceļ Regulu (ES) 2016/1627(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

36

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 551. plenārsesija (neklātienes), 5.5.2020.–7.5.2020.

| 14.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Demogrāfijas problēmas Eiropas Savienībā, ņemot vērā nevienlīdzību ekonomikas un attīstības jomā”

(izpētes atzinums pēc Padomes prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma)

(2020/C 232/01)

| Ziņotājs: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Adam ROGALEWSKI |

Ziņotājs:

Stéphane BUFFETAUT

Līdzziņotājs:

Adam ROGALEWSKI

| Padomes prezidentvalsts Horvātijas pieprasījums | 10.9.2019. vēstule |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2020. |
| Pieņemts plenārsesijā | 7.5.2020. |
| Plenārsesija Nr. | 551 – Neklātienes plenārsesija |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 249/0/12 |

Padomes prezidentvalsts Horvātijas pieprasījums

10.9.2019. vēstule

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2020.

Pieņemts plenārsesijā

7.5.2020.

Plenārsesija Nr.

551 – Neklātienes plenārsesija

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

249/0/12

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Šis atzinums tika sagatavots pirms Covid19 pandēmijas uzliesmojuma. EESK tomēr atzīmē, ka Covid19 krīzei būs būtiska ietekme uz turpmāko ES politiku, kuras mērķis ir risināt demogrāfiskās problēmas un mazināt augošo nevienlīdzību starp dalībvalstīm. Šajā saistībā Komiteja mudina ES sagatavot attiecīgus politikas pasākumus ar vērienīgu finansējumu, lai aizsargātu iedzīvotājus no pandēmijas un, pats svarīgākais, no vēlākās ekonomikas krīzes negatīvajām sekām un lai tādā veidā mazinātu negatīvo sociālo ietekmi. Šādi politikas pasākumi būtu steidzami jāsagatavo, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un organizētu pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ES pašreizējā demogrāfiskajā situācijā ir vajadzīga holistiska pieeja, kurā būtu ietverti sociālās un ekonomikas politikas pasākumi, aktīva darba tirgus un kohēzijas politikas pasākumi, ģimeņu atbalsta pasākumi un jo sevišķi iespēja privāto un ģimenes dzīvi saskaņot ar darba dzīvi, īpaši pasākumi gados vecākiem darba ņēmējiem, aktīvas un veselīgas vecumdienas veicinoša politika, ilgtspējīga un iekļaujoša imigrācijas politika, kā arī pasākumi un politika, ar ko novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vēl viens “demogrāfiskais sprādziens” ir maz ticams, tāpēc, lai stātos pretī Eiropas demogrāfiskās situācijas sekām, ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot dalību darba tirgū. Pārāk daudzās dalībvalstīs bezdarba, nepietiekamas nodarbinātības un neaktivitātes līmenis ir pārāk augsts, un it īpaši tas attiecas uz jauniešiem, kuru bezdarba līmenis ir aptuveni divreiz augstāks nekā vidējais bezdarba līmenis katrā dalībvalstī. Eiropas Savienībai bezdarba apkarošana ir jānosaka par prioritāti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Demogrāfiskā dinamika ir atkarīga arī no paļāvības uz nākotni, tāpēc Eiropas Savienībai ir vajadzīga spēcīga ekonomika un spēcīga sociālā politika. Pretējā gadījumā Eiropas sievietes un vīrieši, it īpaši jaunieši, neuzticēsies nākotnei, un no tā izrietošā sociālā un ekonomiskā nenoteiktība viņus atturēs no bērnu radīšanas. Tāpēc ļoti svarīgs faktors ES demogrāfiskās situācijas uzlabošanā ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana. Šajā sakarā EESK pozitīvi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt rīcības plānu tā īstenošanai, pamatojoties uz plašu apspriešanās procesu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Bērnu esamība it īpaši lielās ģimenēs nedrīkst būt šķērslis profesionālajai karjerai vai nabadzības vai pirktspējas zaudēšanas cēlonis. Ir svarīgi turpināt vai ieviest stabilu un proaktīvu uz ģimeni orientētu politiku un uz cilvēku vērstu darba tirgus politiku, tostarp pasākumus, kas veicinātu privātās un ģimenes dzīves līdzsvaru ar darba dzīvi (bērna kopšanas atvaļinājums, bērnu aprūpe un citi aprūpes pienākumi, tāldarbs, elastīgs darbs), gan finansiālu un izglītībai paredzētu atbalstu. Īpaša uzmanība jāpievērš vientuļo vecāku ģimenēm un lielākām ģimenēm, kuras vairāk apdraud nabadzība. Savu vērtību dzimstības līmeņa paaugstināšanā ir pierādījusi stabila un dažādota ģimenes politika, kas pielāgota kultūras videi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nestabili darba apstākļi un stabilu darba tirgus perspektīvu trūkums, kā arī grūtības īrēt vai iegādāties pienācīgu mājokli, it īpaši lielpilsētu teritorijās un lielās pilsētās, ir daudzu jauniešu ikdiena. Tāpēc viņiem ir grūti plānot savu nākotni, kļūt neatkarīgiem un dibināt ģimeni. Šī problēma būtu aktīvāk jārisina gan ar ES, gan ar valstu politiku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Iekšējā mobilitāte ir viena no ES pamatbrīvībām, kas stiprina Eiropas konkurētspēju un sniedz iespējas tās iedzīvotājiem. ES iekšējās mobilitātes, intelektuālā darbaspēka emigrācijas un ar iekšējo migrāciju saistītās darbaspēka emigrācijas problēmas labākais risinājums ir dalībvalstu sociālā un ekonomiskā konverģence, bet tai vajadzīgs laiks. Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Sociālā fonda līdzekļi īpaši jāorientē uz to, lai palīdzētu ES dalībvalstīm, kuru ekonomikas sniegums ir vājāks, izstrādāt projektus, kas uzlabotu to sociālo un ekonomisko attīstību, ja tās arī turpmāk vēlas būt vai kļūt pievilcīgas saviem iedzīvotājiem. Lai veicinātu savstarpēju bagātināšanos, var paredzēt pasākumus, kas mudina cilvēkus atgriezties savā izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ekonomiskā un sociālā vide ir svarīgs pievilcības faktors. EESK uzskata, ka ieguldījumiem efektīvos sabiedriskajos pakalpojumos un uz ģimeni orientētiem ieguldījumiem vajadzētu būt prioritātei, jo tie veido pamatu nākotnei. Publisko ieguldījumu apjomu dalībvalstīs varētu palielināt, ja līdzsvarota budžeta normu piemērotu ieguldījumiem ar sociālu mērķi, tādējādi nodrošinot fiskālo noteikumu lielāku elastību. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Imigrācija vien, iespējams, neatrisinās Eiropas demogrāfisko problēmu, bet imigrācija var palīdzēt to risināt. Īstermiņā imigrācijai varētu būt pozitīva ietekme uz iedzīvotāju skaita un darbaspēka pieaugumu ar nosacījumu, ka to papildina taisnīga un ilgtspējīga integrācijas politika, lai palīdzētu jaunpienācējiem iedzīvoties un izvairīties no integrācijas grūtībām. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Pašreizējais stāvoklis

| 2.1. | Populācijas lielumu ietekmē dzimstība, mirstība un migrācija. Lai gan situācija katrā valstī ir atšķirīga, Eiropas Savienībā ir vērojama vispārēja konverģence, kurai raksturīga dzimstības un mirstības rādītāju samazināšanās. Neraugoties uz dažām atšķirībām starp valstīm, dzimstības līmenis dalībvalstīs bieži vien ir ievērojami un ilgstoši zemāks par paaudžu nomaiņas slieksni. Pat ņemot vērā visā pasaulē vērojamo mirstības un dzimstības rādītāju samazināšanās tendenci (demogrāfiskā pāreja), Eiropa šajā ziņā ir neparasta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | No 1950. līdz 1989. gadam Eiropas iedzīvotāju skaits katru gadu palielinājās par vairāk nekā 2 miljoniem. Kopš 1990. gada šis pieaugums nepārsniedz 1,5 miljonus gadā. Vienlaikus pārējā pasaulē reģistrētā vidējā demogrāfiskā izaugsme nepārprotami ir bijusi lielāka nekā Eiropā. Piemēram, 1950. gadā Eiropā dzīvoja 21,7 % pasaules iedzīvotāju, bet 2017. gadā tie jau bija mazāk nekā 10 %. Eiropas demogrāfiskais īpatsvars nekad vēl nav bijis tik zems (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Attiecībā uz dzimstību laikposmā no 1952. līdz 1961. gadam – Eiropā katru gadu piedzima vairāk nekā 12 miljoni bērnu. Šis skaitlis 2000. gadā nokritās līdz 7,3 miljoniem. Migrācijas dēļ vērojams neliels pieaugums, un tās rezultātā Eiropai ir piesaistīti gados salīdzinoši jauni iedzīvotāji un nelielā skaitā ES valstu uzlabojies dzimstības līmenis. Jaundzimušo skaits pašlaik svārstās no 7 līdz 8 miljoniem gadā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tas jāskata attiecībā pret mirstības rādītāju. Mirstība svārstās gan augšup, gan lejup: augšup saistībā ar to, ka līdz ievērojamam vecumam ir nodzīvojušas vairākas paaudzes, un lejup, pateicoties labākiem sanitārajiem un medicīniskajiem apstākļiem un veselīgākam dzīvesveidam, kas Eiropā pagarina paredzamo mūža ilgumu (78 gadi vīriešiem, 83 gadi sievietēm 28 ES dalībvalstīs). Kopumā mirušo skaits Eiropā kopš 1992. gada svārstās no 8 līdz 8,5 miljoniem gadā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | No 1994. gada iedzīvotāju skaits Eiropā katru gadu samazinās: izveidojies negatīvs dabīgais līdzsvars, jo mirstība pārsniedz dzimstību. Šī depopulācija skar Vāciju, Bulgāriju, Horvātiju, Spāniju, Igauniju, Somiju, Grieķiju, Ungāriju, Itāliju, Latviju, Lietuvu, Portugāli, Rumāniju un Slovēniju. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Neraugoties uz migrāciju, ko veido cilvēki, kuri ir jaunāki nekā vietējie iedzīvotāji, 21. gadsimta Eiropā ir vērojama sabiedrības novecošanās. 65 gadus vecu un vecāku cilvēku īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā palielinājās no 12,5 % 1989. gadā līdz 18,8 % 2019. gadā. EESK jau uzsvēra, ka darbspējīgā vecuma iedzīvotāju aktivitātes līmenis ir svarīgāks nekā gados vecāku cilvēku vecumatkarības koeficients, t. i., attiecība starp cilvēkiem darbspējīgā vecumā un cilvēkiem, kas vecāki par 65 gadiem. Tādēļ ir jāizmanto bezdarbnieku un nepietiekami nodarbināto darba potenciāls. Lai risinātu ar ilgmūžību saistītās demogrāfiskās problēmas, būtiska nozīme ir imigrantu labākai integrācijai darba tirgū un apmācības pieejamībai bezdarbniekiem un nestabilās darbvietās nodarbinātiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dažas dalībvalstis saskaras ar lielu mobilitāti Eiropas iekšienē uz dalībvalstīm, kurās ir augstāks dzīves līmenis, tādējādi palielinot grūtības, kas saistītas ar attiecīgās valsts iedzīvotāju novecošanu, jo aizbrauc galvenokārt jaunākas vecuma grupas. Pirmās no minētajām saskaras ar visu prasmju līmeņu darbaspēka aizplūšanu un, vēl jo svarīgāk, intelektuālā darbaspēka emigrāciju, kas skartajām valstīm ir problemātiska; tās ir ieguldījušas izglītības un apmācības sistēmās, bet labumu gūst citas valstis, kas var piedāvāt labākus darba un sociālos apstākļus. 2018. gadā 36 % ES mobilo darba ņēmēju bija augsts izglītības līmenis, 40 % – vidējs un 23 % – zemāks izglītības līmenis. Tomēr tikai 20 % bija nodarbināti augstas kvalifikācijas darbvietās, 60 % – vidējas kvalifikācijas darbvietās un 20 % – zemas kvalifikācijas darbvietās (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Turklāt darba ņēmēju pārvietošanās uz ekonomiski attīstītākām dalībvalstīm paātrina novecošanu un iedzīvotāju skaita samazināšanos Austrumeiropas dalībvalstīs. Ja šī kustība turpināsies tādā pašā tempā, to cilvēku skaits, kas vecāki par 65 gadiem, Austrumeiropā būs lielāks nekā Rietumeiropas valstīs (3). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Darba ņēmēju pārvietošanās no Austrumeiropas valstīm uz turīgākām dalībvalstīm galvenokārt ir saistīta ar atšķirīgiem atalgojuma, sociālās aizsardzības un sociālajiem standartiem, kas joprojām ir daudz zemāki nekā “vecajās” dalībvalstīs. Lai gan līdz krīzei atalgojuma atšķirības starp Austrumeiropu un Rietumeiropu samazinājās, pēc krīzes atalgojuma augšupējā konverģence Austrumeiropā apstājās (4). Dažās Austrumeiropas dalībvalstīs lielā emigrācija ir izraisījusi darbaspēka trūkumu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ekonomikas krīze (5) un tās sekas vienlaikus palielināja migrāciju no Dienvideiropas uz Rietumeiropu. Šajā gadījumā visu darba ņēmēju izteiktāku migrāciju no Dienvideiropas uz Rietumeiropu neatkarīgi no kvalifikācijas izraisīja sliktās izredzes darba tirgū, tai skaitā augsts bezdarba līmenis. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Migrāciju veicina arī ar ekonomiku nesaistīti faktori, piemēram, tiesiskie, kultūras un sociālie apstākļi. Piemēram, dažas personas dodas no savas valsts uz attīstītākām labklājības valstīm, kas nodrošina labāku sociālo aizsardzību un veselības aprūpi. Var minēt arī cilvēkus, kuri saskaras ar diskrimināciju reliģijas, etniskās izcelsmes vai dzimumorientācijas dēļ un kuri tāpēc migrē uz dalībvalstīm, kurās sabiedrība un tiesību sistēma ir labvēlīgāka un aizsargājošāka. Kopumā ir grūti izmērīt šīs mobilitātes apmēru un tās ietekmi uz demogrāfiskajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzskata, ka demogrāfisko problēmu risināšanā jāpiemēro holistiska pieeja. Šī pieeja ietver ne tikai dzimstības rādītāju, bet arī darba un privātās dzīves līdzsvara jautājumu, nodarbinātību, vīriešu un sieviešu līdztiesību, stabilu ģimenes politiku, reģionālo un kohēzijas politiku, sabiedrisko infrastruktūru un pakalpojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Diskutēt par demogrāfiju nozīmē runāt par bērniem, mātēm un tēviem, nevis tikai par skaitļiem un statistiku. Tie ir cilvēki ar saviem dzīves plāniem neatkarīgi no ģimenes veida. Eiropas sabiedrībai ir jāsniedz atbalsts un aizsardzība neaizsargātākajiem šajā jomā, bērniem, kuru tiesībām un interesēm jābūt primārajām. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK ir izstrādājusi vairākus atzinumus par demogrāfiju. Dažos no tiem Komiteja ir norādījusi, ka valstīs, kurās ir stabila ģimenes politika, kas ir arī daudzveidīga un atspoguļo attiecīgo dalībvalstu kultūru, demogrāfiskā situācija ir labāka nekā valstīs, kurās nav ģimenes politikas vai kurās tā ir vāja (6). Citos atzinumos Komiteja ir uzsvērusi, ka efektīvs demogrāfisko problēmu risināšanas veids ir stabila darba tirgus politika, kas vērsta uz augstu līdzdalību darba tirgū un kvalitatīvu nodarbinātību (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka jau ir izstrādātas rīcībpolitikas, ko varētu izmantot, lai risinātu demogrāfiskās problēmas, jo īpaši ņemot vērā ekonomisko un attīstības nevienlīdzību. Svarīgs instruments augšupējas sociālās un ekonomiskās konverģences panākšanai Eiropas Savienībā ir Eiropas sociālo tiesību pīlārs, kas palīdzēs risināt arī demogrāfiskās problēmas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata: lai Eiropas Savienībā nodrošinātu pozitīvas demogrāfiskās attīstības tendences, ļoti svarīga ir vide, kura cilvēkiem nodrošina ekonomisko un sociālo stabilitāti un pienācīgus dzīves un darba standartus un kurā sociālajiem partneriem ir nozīmīga loma. Tas nozīmē lielākus ieguldījumus sociālajā infrastruktūrā, ģimenes politikā, augstas kvalitātes sabiedriskajos pakalpojumos un aktīvā darba tirgus politikā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Demogrāfiski efektīvu rīcībpolitiku izpēte atklāj, ka tajās kombinēt dažādi pasākumi, kas laika gaitā ir saglabājuši stabilitāti. Tas ir svarīgi, jo plāns uzņemties vecāku pienākumus un dibināt ģimeni pēc definīcijas ir ilgtermiņa plāns. Ģimenes politikā īpaša uzmanība būtu jāpievērš ģimenēm (piemēram, lielām vai viena vecāka ģimenēm), kas saskaras ar nabadzības draudiem. Jāatceras, ka otrais nabadzības cēlonis pēc bezdarba ir ģimenes izjukšana un ka nabadzības risks pieaug līdz ar mājsaimniecībā esošo apgādājamo bērnu skaitu. EESK ir aicinājusi Eiropas Savienībā nodrošināt pienācīgu ienākumu minimumu (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzsver sabiedrisko pakalpojumu būtisko lomu sociālajā politikā un ģimeņu atbalstīšanā. Lai risinātu demogrāfiskās problēmas un sekmētu iedzīvotāju skaita pieaugumu, izšķiroša nozīme ir augstas kvalitātes, pieejamai un cenas ziņā pieņemamai aprūpei un palīdzībai (bērniem, cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem). Nepietiekami ieguldījumi sabiedriskajos pakalpojumos ir noveduši pie personāla un piemērotas infrastruktūras trūkuma. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērnu aprūpes pakalpojumiem un izglītībai, kā arī politikai, kas orientēta uz vecākām paaudzēm. Viena no jomām, kurā investīciju nepietiekamība izpaužas visredzamāk, ir vecāka gadagājuma cilvēku ilgtermiņa aprūpe un veselības aprūpe (9). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai risinātu demogrāfiskās problēmas, EESK aicina veikt lielākus ieguldījumus sabiedriskajos pakalpojumos un sociālajā politikā. EESK atkārtoti norāda, ka publisko ieguldījumu apjomu dalībvalstīs varētu palielināt, ja līdzsvarota budžeta normu piemērotu ieguldījumiem ar sociālu mērķi, tādējādi nodrošinot fiskālo noteikumu lielāku elastību. Pašreizējiem un turpmākajiem ES fondiem, jo īpaši Investīciju plānam Eiropai, būtu vairāk jāpievēršas un jāpalielina izdevumi sociālajiem ieguldījumiem, ģimeņu atbalstam un līdztiesības veicināšanai, jo tas palīdzēs risināt demogrāfiskās problēmas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzsver, cik liels un svarīgs ir neapmaksātais darbs, ko galvenokārt veic sievietes, kuras ģimenes solidaritātes labad uzņemas aprūpes un palīdzības izmaksu lielāko daļu, sniedz ģimenei atbalstu un kompensē publiskās infrastruktūras trūkumu. Šis reālais darbs par tādu tiek atzīts reti, lai gan tiek lēsts, ka neapmaksāta aprūpe un mājsaimniecības darbs veido attiecīgi 10 % un 39 % no iekšzemes kopprodukta pasaulē (10). Nodrošinot, piemēram, pietiekamus ieguldījumus aprūpes infrastruktūrā, ir svarīgi un taisnīgi atzīt un atbalstīt to neatalgoto aprūpētāju darbu, kuri parasti ir ģimenes locekļi un kuri ir izvēlējušies nestrādāt, lai sniegtu aprūpi un palīdzību slimiem ģimenes locekļiem, kā arī ģimenes locekļiem ar invaliditāti vai citiem atkarīgiem ģimenes locekļiem. Dalībvalstis būtu jāmudina atzīt šā darba ekonomisko, sociālo un morālo vērtību, piešķirot šādām personām pienācīgu statusu un finansiālu atbalstu, kā arī aizsargājot to tiesības uz sociālo nodrošinājumu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Īpaša uzmanība jāpievērš lauku iedzīvotājiem, kas noveco vēl straujāk nekā iedzīvotāji kopumā. Dominējoša tendence laukos visā Eiropā ir iedzīvotāju skaita samazināšanās, jo jaunieši izglītības un darba nolūkos parasti pārceļas uz pilsētām un lielpilsētām. Lai cīnītos pret iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku rajonos un mazās un vidēja lieluma provinciālās pilsētās, pirmām kārtām būtu jānodrošina dzīves līmeņa nepazemināšanās, tostarp pienācīgas darba tirgus perspektīvas, kā arī ieguldījumi infrastruktūrā, sabiedriskajos pakalpojumos un izglītībā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem ir nozīmīga loma demogrāfisko problēmu risināšanas politikas apspriešanā un izstrādē. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Kvalitatīvas nodarbinātības, proaktīvas darba tirgus politikas un pasākumu, kas veicina darba, privātās un ģimenes dzīves līdzsvaru, nozīme

| 4.1. | EESK uzskata, ka svarīgs un efektīvs pasākums demogrāfisko problēmu risināšanā ir proaktīva darba tirgus politika, kas veicina stabilu nodarbinātību un darba ņēmēju labklājību. Lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju ienākumus gūst no darba, un bez darbvietu radīšanas, dinamiskām darba tirgus perspektīvām, drošības darba tirgū un kvalitatīvas nodarbinātības ir grūti izveidot ģimeni un nodrošināt tai pienācīgus dzīves apstākļus. Ar darba koplīguma slēgšanas sarunām sociālie partneri var sniegt nozīmīgu ieguldījumu atalgojuma paaugstināšanā un darba un sociālo apstākļu uzlabošanā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK pieņem zināšanai ziņojumu “Demographic scenarios for the EU”(ES demogrāfiskie scenāriji) (11), kurā norādīts, ka visiespējamākais un visefektīvākais risinājums iedzīvotāju novecošanas negatīvajām sekām ir nevis koncentrēšanās uz lielāku dzimstību un lielāku migrāciju, bet gan uz lielāku darbaspēka līdzdalību. Vidējā termiņā un ilgtermiņā ir vajadzīga līdzsvarotāka demogrāfija, lai nodrošinātu līdzsvaru starp mūsu sociālajiem izdevumiem un mūsu ekonomikas dinamiku. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lai ģimenēm nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus un bērniem un vecākiem – pienācīgu dzīvi, ārkārtīgi svarīgi ir pasākumi nodarbinātu personu nabadzības apkarošanai. EESK atzīmē Komisijas priekšsēdētājas ieceri nodrošināt, ka Eiropas Savienībā ikviens darba ņēmējs saņem taisnīgu minimālo darba algu (12). Šajā sakarā EESK sagatavos izpētes atzinumu par tematu “Pienācīgas minimālās algas visā Eiropā”. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Viens no veidiem, kā atbalstīt demogrāfisko izaugsmi, ir kvalitatīvas darbvietas, kas ir ekonomikas stabilitātes faktors; piekļuve apmācībai, lai uzlabotu darba ņēmēju zināšanas un prasmes; un iespējas salāgot drošus un elastīgus darba apstākļus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nepilna laika vai elastīgam darba režīmam, lai uzlabotu darba un privātās dzīves/ģimenes dzīves līdzsvaru. Viens no pasākumiem, kas dod iespēju panākt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un straujas digitalizācijas laikā aizsargāt ģimenes un privāto dzīvi, ir tiesības uz nesasniedzamību, kuras, pēc EESK domām, ir labas prakses piemērs (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Iepriekšējos atzinumos (14) EESK ir aicinājusi īstenot proaktīvu politiku dzimumu līdztiesības jomā, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un popularizētu pasākumus, kas veicina darba un privātās dzīves līdzsvaru. Pētījumi liecina, ka gan ģimenēm, gan arī Eiropas ekonomikai un konkurētspējai ir izdevīgi, ja ar aprūpi saistītos uzdevumos iesaistās vīrieši. Sieviešu līdzdalības palielināšana darba tirgū dotu iespēju atraisīt viņu potenciālu laikā, kad Eiropas Savienībā sarūk darbaspēks un sabiedrība noveco. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš gados jauniem darba ņēmējiem, kuri ir vai var kļūt par vecākiem. Vidējais jauniešu bezdarba līmenis ES joprojām ir augstāks nekā strādājošajiem iedzīvotājiem kopumā, un dažās valstīs tas var svārstīties no 5 līdz 40 % (15). Jauniešus īpaši ietekmē arī nestabili darba apstākļi (16). Turklāt darbvietu radīšanas, dinamisku darba tirgus perspektīvu un drošības darba tirgū trūkums, kā arī grūtības īrēt vai iegādāties mājokli apgrūtina viņu iespējas plānot nākotni, kļūt patstāvīgiem, iekārtoties un veidot ģimeni. Būtu jāsekmē jauniešu piekļuve kvalitatīvai nodarbinātībai: tas dotu viņiem drošību, kas vajadzīga, lai izveidotu ģimeni. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Paaudžu ķēdes otrā galā ir vajadzīga politika, kas atbalstītu gados vecākus darba ņēmējus darba tirgū, lai viņi varētu strādāt līdz viņu valstī spēkā esošajam likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam (17). To varētu panākt, uzlabojot nodarbinātības iespējas un darba apstākļus, lai radītu tādu darbu, kas labāk atbilst vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš centieniem darba tirgū apkarot diskrimināciju vecuma dēļ. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī arodveselībai un drošībai, ņemot vērā to, ka novecošana palielina veselības problēmu attīstības risku. Tādēļ ir ļoti svarīgi organizēt darbu un veidot darbavietas tā, lai šīs slimības varētu novērst un lai vairāk darbinieku varētu strādāt līdz parastajam pensionēšanās vecumam (18). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Ģimenes politikas nozīme dinamiskas demogrāfijas panākšanā

| 5.1. | Dalībvalstīs, kuras īsteno aktīvu ģimenes politiku, dzimstības rādītāji ir augstāki nekā tajās, kurās nav ģimenes politikas vai kurās tā ir vāja. Ģimenes politikas mērķis ir garantēt, lai bērnu, kas nodrošina Eiropas nākotni, esamība neradītu nelabvēlīgu ietekmi uz dzīves līmeni vai karjeras izredzēm. Lai to panāktu, ir jākombinē fiskāli pasākumi, sociālās jomas tiesību akti, tiešs finansiāls atbalsts un efektīvi un cenas ziņā pieejami sabiedriskie pakalpojumi, tai skaitā bērnu aprūpes sistēmas. Ja minētie pasākumi tiek īstenoti, tie ir efektīvi (19). Tomēr, lai tie būtu efektīvi arī turpmāk, tiem jābūt ilgtspējīgiem un ar stabilu tiesisko pamatu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tomēr šī ģimenes politika ietilpst plašākā sistēmā, kas garantē tās efektivitāti: darbvietas, ekonomikas un sociālā dinamika, ģimenei labvēlīga kultūra, pielāgota mājokļu politika, efektīva izglītības sistēma un vides politika. Visbeidzot, ģimenes dzīve un darba dzīve ir viens no aspektiem, kas Eiropas vīriešos un sievietēs raisa vislielākās bažas, tāpēc tām abām jābūt Eiropas sabiedrības uzmanības centrā. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Demogrāfija ir ilgtermiņa joma, kas prasa saskaņotu Eiropas rīcību. ES būtu jāizstrādā kopīgas pamatnostādnes, kas balstītas uz paaudžu solidaritāti un dzimumu līdztiesību, ņemot vērā valstu kultūras un sociālās politikas atšķirības. Eiropas Savienības pašreizējā situācijā ir vajadzīgi arī dzimstības līmeņa paaugstināšanas pasākumi. Mēdz teikt, ka “pārvaldīt nozīmē prognozēt”, tāpēc ir ļoti svarīgi rīkoties jau šodien. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Migrācija, tostarp ES iekšējā mobilitāte

| 6.1. | Attiecībā uz imigrācijas nozīmi demogrāfisko problēmu risināšanā EESK atkārtoti pauž viedokli, ka imigrācija labvēlīgi ietekmē iedzīvotāju skaita un darbaspēka pieaugumu. Ja iedzīvotāju dabiskais pieaugums kļūst negatīvs, imigrācija var palīdzēt saglabāt iedzīvotāju kopējo skaitu un darbaspēka lielumu nemainīgā līmenī. Jāatzīst, ka imigrācija nav galīgais risinājums Eiropas sabiedrības novecošanas seku novēršanai. Tomēr ar imigrāciju varētu novērst arī ar demogrāfiskiem procesiem nesaistītu darbaspēka un prasmju trūkumu (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Būtu arī jāgādā, lai netiktu veicināta augsti kvalificētu jaunattīstības valstu speciālistu sistemātiska migrācija, kas vēl vairāk palielina speciālistu trūkumu šajās valstīs un negatīvi ietekmē to ekonomisko un sociālo attīstību. Ir svarīgi īstenot arī aktīvu uzņemšanas un integrācijas politiku, lai izvairītos no grūtībām, kas saistītas ar nostabilizēšanos jaunā valstī un jaunu kultūru. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ES pilsoņu brīva pārvietošanās ir viena no Savienības pamatbrīvībām. Tomēr augsts ES iekšējās migrācijas līmenis var radīt īpašas problēmas gan izcelsmes dalībvalstīm (piemēram, straujāka sabiedrības novecošana vai darbaspēka un prasmju zudumus), gan arī uzņēmējvalstīm. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Jautājums ir par to, vai šī Eiropas Savienībā vērojamā mobilitāte ir neatgriezeniska, vai arī tā ir tikai īslaicīga un vairums cilvēku atgriezīsies izcelsmes valstī. Patiesībā liela daļa personu, kas atstājušas savu valsti, pēc diviem gadiem atgriežas dzimtenē. Tas ir viens no cirkulārās mobilitātes veidiem. Šāda pārvietošanās savstarpēji bagātinās attiecīgās valstis. Lai tas notiktu biežāk, ir vajadzīga augšupēja ekonomiskā un sociālā konverģence starp austrumiem un rietumiem, kā arī dienvidiem un rietumiem. Pašreizējo atšķirību samazināšana ir labākais veids, kā palēnināt šo darbaspēka pārvirzi. |
| --- | --- |

6.4.

Briselē, 2020. gada 7. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Gérard-François Dumont “Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants” (“Skatoties no robežpuses: novecojoša, taču migrantiem pievilcīga Eiropa”), Diploweb, La revue géopolitique, 3.11.2019.

1

Gérard-François Dumont “Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants”

Diploweb

La revue géopolitique

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

2

(3)  Demographic Scenarios for the EU (Demogrāfiskie scenāriji Eiropas Savienībai) 2019. gads, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu.

3

Demographic Scenarios for the EU

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

4

(5)  2018. gada ziņojums par ES iekšējo darbaspēka mobilitāti, 2018. gada galīgais ziņojums.

5

(6)  OV C 218, 23.7.2011., 7. lpp. un OV C 161, 13.7.2007., 66. lpp.

6

(7)  OV C 318, 29.10.2011., 1. lpp. un OV C 14, 15.1.2020., 60. lpp.

7

(8)  OV C 190, 5.6.2019., 1. lpp.

8

(9)  OV C 71, 24.2.2016., 46. lpp.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3

10

(11)  Demographic Scenarios for the EU, 2019. gads.

11

Demographic Scenarios for the EU,

(12)  OV C 62, 15.2.2019., 142. lpp.

12

(13)  OV C 14, 15.1.2020., 52. lpp.

13

(14)  OV C 129, 11.4.2018., 44. lpp. un OV C 110, 22.3.2019., 26. lpp.

14

(15)  U. von der Leyen runa.

15

von der Leyen

(16)  OV C 14, 15.1.2020., 60. lpp.

16

(17)  OV C 62, 15.2.2019., 142. lpp.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf

18

(19)  OV C 14, 15.1.2020., 60. lpp.

19

(20)  OV C 110, 22.3.2019., 1. lpp.

20

---

| 14.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/8

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma)

(2020/C 232/02)

| Ziņotāja: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Pavel TRANTINA |

Ziņotāja:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Līdzziņotājs:

Pavel TRANTINA

| Padomes prezidentvalsts Horvātijas pieprasījums | Vēstule, 10.9.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Komitejas Biroja lēmums | 24.9.2019. |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2020. |
| Pieņemts plenārsesijā | 7.5.2020. |
| Plenārsesija Nr. | 551 – Neklātienes plenārsesija |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 254/1/6 |

Padomes prezidentvalsts Horvātijas pieprasījums

Vēstule, 10.9.2019.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Komitejas Biroja lēmums

24.9.2019.

Atbildīgā specializēta nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2020.

Pieņemts plenārsesijā

7.5.2020.

Plenārsesija Nr.

551 – Neklātienes plenārsesija

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

254/1/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka komisāram Nicolas Schmit adresētajā pilnvarojuma vēstulē (1)
  uzsvērta Prasmju programmas īstenošana un aktualizēšana, it īpaši prasmju trūkuma apzināšana un novēršana un atbalsts pārkvalifikācijai kā taisnīgas pārkārtošanās daļai, kā arī uzdevums izpētīt ideju ierosināt individuālus mācību kontus kā vienu no iespējamiem veidiem, kā pieaugušajiem (gan nodarbinātajiem, gan bezdarbniekiem) uzkrāt tiesības uz apmācību un izmantot tās nodrošinātas kvalitātes apmācībai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta 2019. gada 8. novembrī pieņemtos “Padomes secinājumus par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi” (2), kuros Komisija ir aicināta “atjaunināt pašreizējās mūžizglītības politikas efektivitāti, mērogu un mērķgrupas, lai labāk reaģētu uz mācīšanās vajadzībām, kas izriet no pārmaiņām sabiedrībā un darba pasaulē, tostarp, turpinot attīstīt Eiropas izglītības telpu” (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka viena no ES Padomes prezidentvalsts Horvātijas (4) prioritātēm ir ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, labāka piekļuve augstas kvalitātes izglītībai un mūžizglītībai, kā arī tādu jaunu prasmju apguve, kas pielāgotas nākotnes darbvietām. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (5), kurā norādīts, ka nākotnē prasmes būs būtiski svarīgas, Eiropas Komisija mudina ES dalībvalstis jau no agrīna vecuma nodrošināt iekļaujošu augstas kvalitātes izglītību un apmācību un atbalstīt cilvēkus nemitīgā attīstībā visas karjeras gaitā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis efektīvi rīkoties, lai īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) pirmo un ceturto principu un tādējādi visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu mūžizglītību darbavietās un ārpus tām, kā arī atbalstītu minēto principu īstenošanu ar ilgtspējīgu publisko finansējumu, par ko panākta vienošanās ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK vēlas, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta visneaizsargātāko sabiedrības grupu piekļuvei mūžizglītības iespējām. Būtu jāsniedz efektīvs atbalsts visu prasmju un kvalifikācijas līmeņu un visu lielumu uzņēmumu un organizāciju darbiniekiem neatkarīgi no ģeogrāfiskā apgabala, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu finansējumu no valsts iestādēm, uzņēmumiem un arodbiedrībām, piemēram, izmantojot individuālus mācību kontus vai citas shēmas un instrumentus atbilstīgi valstu praksei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK ierosina Eiropas Komisijai rīkoties vērienīgāk, kad tā attiecīgajās politikas sistēmās un stratēģiskajā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2030) noteiks mūžizglītības rādītājus un kritērijus, it īpaši attiecībā uz pieaugušo, tostarp darba ņēmēju, līdzdalību izglītībā un apmācībā. Komisijai būtu jānodrošina, ka ES finanšu instrumenti, piemēram, Erasmus+, Eiropas Sociālais fonds (ESF), InvestEU, Ilgtspējīgas Eiropas Investīciju plāns, Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF) un citi attiecīgie ES fondi efektīvi un savstarpējā sinerģijā atbalsta šo kritēriju izpildi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Turklāt EESK aicina ES iestādes vienoties par vienotu iekļaujošu pamatprasmju satvaru, kas sniegtos tālāk par skolas izglītību, lai tādējādi pievērstos nepieciešamībai pēc pieaugušo izglītības un dzīvesprasmju apguves un īpaši uzsvērtu prasmi mācīties un demokrātiska pilsoniskuma prasmi, kas ir būtiskas, lai palīdzētu pieaugušajiem aktīvi iesaistīties sabiedrības dzīvē. EESK arī aicina veikt lielākus ieguldījumus neformālās un ikdienējās mācīšanās vidē, kas ir īpaši svarīga šo kompetenču apgūšanā. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka Eiropas pusgada gaitā ir jāpanāk konsekvence starp Eiropas Komisijas aicinājumu veikt ilgtspējīgus ieguldījumus izglītībā un aicinājumu īstenot optimizācijas pasākumus, kas dažos gadījumos ir šķērslis šādiem ieguldījumiem. Visās dalībvalstīs ir jāpalielina publiskie ieguldījumi mūžizglītībā un it īpaši pieaugušo izglītībā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atkārtoti aicina vairāk pievērsties sociālajiem ieguldījumiem, to skaitā ieguldījumiem izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā. EESK ierosina apspriest, vai “zelta likumu”, t. i., uz nākotni orientētus publiskos ieguldījumus izslēgt no valsts neto deficīta aprēķina, ko izdara saskaņā ar Eiropas monetārās savienības fiskālajiem noteikumiem, varētu piemērot arī sociālajiem ieguldījumiem, kurus atbalsta no ES struktūrfondiem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Atbilstīgi ES finanšu un izglītības ministru kopīgās Padomes sanāksmes iniciatīvai EESK aicina nākamās ES prezidentvalstis un Eiropas Komisiju turpināt uzlabot augstākā līmeņa lēmumu pieņēmēju sadarbību, lai apspriestu, kā nodrošināt ilgtspējīgu publisko finansējumu izglītībai un apmācībai, it īpaši pieaugušo izglītībai. Ir jāsadarbojas arī ar nodarbinātības un sociālo lietu ministriem. Šādai sadarbībai būtu jānotiek arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu atbalstu tiem nodarbinātajiem un bezdarbniekiem, kuriem ir grūtības piekļūt kvalitatīvai un iekļaujošai pieaugušo izglītībai un apmācībai; šajā saistībā jānodrošina mērķtiecīgs finansējums tiem, kam tas ir nepieciešams, piemēram, bezdarbniekiem, nestandarta darba ņēmējiem, mazkvalificētiem darba ņēmējiem, cilvēkiem ar invaliditāti, gados vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem, kas pieder sociāli un ekonomiski nelabvēlīgām grupām, vienlaikus ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK ierosina atbilstīgi nodarbinātības 6. pamatnostādnei “Stiprināt darbaspēka pieejamību un prasmes” (6), kurā dalībvalstis ir aicinātas censties nodrošināt, lai darba maiņas gadījumā tiktu pārceltas tiesības uz apmācību, apsvērt tādus pasākumus kā noteikt rādītājus publiskā un privātā sektora ieguldījumiem profesionālajā izglītībā un apmācībā, kā arī darba ņēmēju piekļuve apmaksātam atvaļinājumam mācību nolūkā. Tādējādi tiktu pavērta iespēja ikvienam prognozēt darba tirgus vajadzības un tām labāk pielāgoties. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāatbalsta publiskais sektors, kā arī bezpeļņas izglītības sniedzēji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu finansējumu labas kvalitātes, iekļaujošas un pieejamākas mūžizglītības nodrošināšanai. Augsta izglītības un profesionālās apmācības kvalitāte būtu jānodrošina, izmantojot augstvērtīgus kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, ko atbalsta, piemēram, ar EQAVET un citiem instrumentiem. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK ierosina: lai nodrošinātu efektīvus ieguldījumus uzņēmumu darbinieku prasmju pilnveidē un pārkvalificēšanā, ir vajadzīgi papildu dati par uzņēmumu ieguldījumiem un valdību sniegto finansiālo atbalstu. Būtu pienācīgi jāanalizē un politikas diskusijās jāiekļauj jautājums par darba ņēmēju, arodbiedrību un citu ieinteresēto personu pašu ieguldījumu, galveno uzmanību pievēršot ieguldījumiem dažādu prasmju apguvē. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK uzskata, ka mūžizglītības politikas izstrādes un īstenošanas demokrātiska pārvaldība, tostarp efektīvs sociālais dialogs un apspriešanās ar organizētu pilsonisko sabiedrību, uzlabo ieguldījumu efektivitāti virzībā uz politikas mērķiem. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK mudina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot pieejamo ES fondu iespējas, kuras būtu jāatbalsta arī ar valstu līdzekļiem. Nākamajā DFS jebkurā gadījumā vajadzētu novērst budžeta iespēju ierobežojumus attiecībā uz mūžizglītību dalībvalstu un ES līmenī. Pašām programmām vajadzētu būt iekļaujošākām, vienkāršākām un vieglāk īstenojamām mazākiem saņēmējiem un attiecībā uz mazākiem projektiem. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESK norāda, ka ir svarīgi regulāri pārbaudīt, cik efektīvi ir bijuši finansiāla un nefinansiāla atbalsta pasākumi konkrētu pieaugušo grupu sasniegšanā un cik efektīvi ir izmantoti resursi. Jāievieš stabila uzraudzības un novērtēšanas sistēma. Novērtējumu rezultāti būtu jāņem vērā un jāizmanto mūžizglītības politikas veidošanā. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESK uzskata, ka ir vajadzīgi finansēšanas mehānismi, kas mobilizē valsts resursus un paredz izmaksu pienācīgu sadali starp publiskajām iestādēm un privātām struktūrām, kā arī individuālām personām un citām attiecīgām ieinteresētajām personām (piemēram, sociālajiem partneriem, apmācības sniedzējiem, NVO). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EESK aicina izglītības, apmācības un mūžizglītības politikā iekļaut niansētāku izpratni par mācību vides vajadzībām, pamatojoties uz vispārējo principu – atbalstīt izglītojamo individuālo un unikālo potenciālu. Tas nozīmē atzīt – arī veicot ilgtspējīgus ieguldījumus –, ka vērtīga ir ne tikai formālā izglītība, bet arī neformāla mācīšanās vide, jo tā sniedz dinamiskas kompetenču attīstības iespējas un tajā apgūtās speciālās zināšanas var izmantot arī formālajā izglītībā, lai pieņemtu iekļaujošākas un inovatīvākas pieejas atbilstoši izglītojamo vajadzībām. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Lai mūžizglītības īstenošana būtu sekmīga, EESK aicina visus ES un valstu līmeņa lēmumu pieņēmējus mūžizglītības jomā pievērsties turpmāk uzskaitītajiem uzdevumiem un savas kompetences ietvaros finansiāli atbalstīt šo jautājumu risinājumus: |
| --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | izstrādāt un īstenot ilgtermiņa stratēģijas, ar kurām veicina formālo, neformālo un ikdienējo mācību sniedzēju sadarbību uz izglītojamo vērstā perspektīvā; |
| --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | nodrošināt, ka izglītojamie var aktīvi līdzdarboties savu mācību ceļu veidošanā, plānojot tos galvenokārt atbilstoši savām vajadzībām; |
| --- | --- |

1.21.2.

| 1.21.3. | atbalstīt visu vecumu un izcelsmes izglītojamo personu piekļuvi dažādiem mācīšanās veidiem, to kombinēšanu un pāreju starp tiem atbilstīgi viņu personīgajām vajadzībām un spējām; |
| --- | --- |

1.21.3.

| 1.21.4. | par steidzamu prioritāti izvirzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (kā teikts Padomes Ieteikumā par validēšanu (7)); |
| --- | --- |

1.21.4.

| 1.21.5. | uzlabot mūžizglītības iespēju piedāvājumu vietējā līmenī, izmantojot esošās kopienas un izglītības infrastruktūras. |
| --- | --- |

1.21.5.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Padome ir definējusi (8), ka mūžizglītība ietver mācīšanos, kas sākas ar izglītību un aprūpi agrīnā pirmsskolas vecumā un turpinās līdz pat izglītībai pensijas vecumā, tostarp visu formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās spektru, un tās mērķis ir uzlabot zināšanas, prasmes un kompetences personiskā, pilsoniskā, sociālā un/vai nodarbinātības aspektā. Mūžizglītībā ikviens cilvēks tiek uzskatīts par tādu, kas var mācīties, un tā ļauj visām personām iegūt attiecīgās zināšanas, lai tās kā aktīvi pilsoņi varētu piedalīties zināšanu sabiedrībā un darba tirgū, un tādējādi atvieglo Eiropas pilsoņu brīvu pārvietošanos. Šajā atzinumā uzmanība koncentrējas uz ilgtspējīgu finansējumu mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mācīšanās notiek visur un pastāvīgi, aktīvi un pasīvi, formālā, ikdienējā un neformālā vidē. Tāpēc izglītības, apmācības un mūžizglītības politikā ir jāiekļauj niansētāka izpratne par mācību vides vajadzībām, pamatojoties uz vispārējo principu, proti, atbalstīt izglītojamo personu individuālo un unikālo potenciālu. Gan plaštvēruma izglītība, gan mūžizglītība būtu jāatbalsta ar ilgtspējīgu publisko finansējumu, un īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī vecākām paaudzēm, paredzot resursus viņu mācīšanās veidam pielāgotu līdzekļu nodrošināšanai. Tāpēc EESK atkārtoti uzsver (9), ka finansējums gan ES, gan valstu līmenī ir jāiegulda arī iekļaujošā augstas kvalitātes izglītībā un apmācībā, kurai vajadzētu būt pieejamai un izmaksu ziņā pieņemamai visiem un vērstai uz pašreizējām un turpmākajām darba tirgus vajadzībām. Pieaugušo izglītības radīto atdevi var vērtēt tikpat augstu kā sākotnējās izglītības un apmācības un pat augstākās izglītības atdevi (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Globālās tendences, piemēram, ekonomiskās, tehnoloģiskās, vides, sociālās un rūpnieciskās pārmaiņas, kas norisinās digitālās revolūcijas gaitā, rada milzīgu ietekmi – gan uz ekonomikas, inovācijas, zinātnes un izglītības jomu, gan uz veselības, ilgtspējas un pārvaldības jomu – un strauji maina darba pasauli un prasmju profilus daudzās profesijās. Pārmaiņu ātrums visiem iedzīvotājiem liek iesaistīties nemitīgā prasmju apguvē, pārkvalifikācijā un prasmju pilnveidē visa mūža garumā, turklāt īpaši jāpievēršas darba ņēmēju un bezdarbnieku efektīvai atbalstīšanai un vienlaikus jānodrošina ilgtspējīgs finansējums no publiskajām iestādēm, uzņēmumiem, individuāliem mācību kontiem un citiem avotiem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šo pārmaiņu graujošais raksturs vienlaikus vēl vairāk sarežģī uzdevumu prognozēt, kādas prasmes būs vajadzīgas nākotnē. Attīstās arī prasmju piedāvājums, bet ir vajadzīgs laiks, lai pielāgotos jaunajam prasmju pieprasījumam. Lai gan darba devēji uzsver STEM, digitālo prasmju un PIA nozīmi, tagad vērojama arī pāreja uz vispārīgajām/transversālajām prasmēm (11), kas ļauj cilvēkiem pielāgoties darba videi un dažādām dzīves situācijām (12). Šīs prasmes parasti tiek attīstītas organizācijās, kas piedāvā neformālo izglītību (jaunatnes organizācijās u. c.), un ir svarīgi šādiem piedāvātājiem sniegt ilgtspējīgu finansiālu atbalstu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turklāt ir svarīgi tagad ieguldīt jaunu mācību programmu stratēģiskā izstrādē. Tās ir nozīmīgi politikas instrumenti, ar kuriem reaģēt uz prasmju nepieciešamību un nepietiekamību, un var būt vajadzīgs zināms laiks, līdz ieguldījumi tajās dos rezultātus, it īpaši attiecībā uz programmām augstākā līmenī un tām, kas izstrādātas ilgākam laikposmam. Lai izglītības un apmācības sistēmas saņemtu informāciju pietiekami savlaicīgi, ir svarīgi sistemātiski prognozēt vajadzīgās prasmes, lai nodrošinātu stratēģiskas atbildes un novērstu prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Situācija saistībā ar neseno Covid-19 pandēmiju pasaulē ir parādījusi, ka vajadzības gadījumā mācīšanās jomā var ātri pielāgoties apstākļu izmaiņām. Izglītojamie izstrādā dažādas jaunas pieejas, piemēram, neatkarīga mācīšanās vai ar projektiem saistīta mācīšanās, palielinās viņu zinātkāre un viņi uzlabo savas IT prasmes, lai iesaistītos tālmācībā. Tiek izmantotas vairākas digitālās platformas, kurām var piekļūt bez maksas. Būtiskas transversālās prasmes palīdz gan izglītojamajiem, gan mācībspēkiem pielāgoties šīm pārmaiņām. Kad dzīve atgriezīsies “normālā” ritmā, sabiedrībai būtu jāmācās no šīs pieredzes un jāturpina attīstīt šīs pieejas un prasmes, pietiekami ieguldot tajās, lai ikviens izglītojamais neatkarīgi no savas sociālās situācijas varētu iesaistīties šajos procesos un gūt labumu no tiem. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Politiskais konteksts

| 3.1. | Komisijas paziņojumā “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (14) uzsvērts, ka nākotnē prasmes būs būtiski svarīgas. Prasmes ļauj cilvēkiem izmantot strauji mainīgas darbavietas priekšrocības. Pusei no pašreizējā darbaspēka nākamo piecu gadu laikā būs jāatjaunina savas prasmes, un digitālajām un zaļajām pārmaiņām būs vajadzīgi jauni prasmju kopumi. Profesionālā izglītība un apmācība, kā arī māceklība var veicināt gan jauniešu, gan pieaugušo nodarbināmību un apmierināt uzņēmumu mainīgās vajadzības. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atgādina, ka tiesības uz izglītību ir nostiprinātas UNESCO konstitūcijas (1945) sadaļā “Izglītība visiem”, un mūžizglītībai tiek pievērsta arvien lielāka uzmanība saistībā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), īpaši saistībā ar IAM Nr. 4, kas veltīts izglītībai. IAM Nr. 4 ir paredzēts ne tikai kā veids, kas paver iespēju uzlabot prasmes un stimulēt ekonomiku, bet ar to iecerēts arī veicināt kultūras daudzveidības un miera mērķus. Tomēr IAM mērķos, kuros definēta mūžizglītības loma, nav iekļauti nekādi kritēriji attiecībā uz finansējumu (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzsver nepieciešamību īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) pirmo un ceturto principu, visiem pieaugušajiem Eiropā nodrošinot tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, un šo principu īstenošanu atbalstīt ar ilgtspējīgu publisko finansējumu, par ko panākta vienošanās ar sociālajiem partneriem un organizētu pilsonisko sabiedrību. Šīm tiesībām jākļūst par realitāti, lai nodrošinātu, ka visiem pieaugušajiem ir vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai gan darbavietās, gan ārpus tām. Būtu jāsniedz efektīvs atbalsts jebkura prasmju līmeņa darbiniekiem un jebkura lieluma uzņēmumos neatkarīgi no ģeogrāfiskā apgabala, kurā viņi strādā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzsver, ka ESTP tiesības un principi, tostarp tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību valsts līmenī, ir jāīsteno, veicot atbilstošus publiskos ieguldījumus (16). Tomēr budžeta resursi dažos gadījumos joprojām ir pakļauti stingrajiem budžeta ierobežojumiem iekšējā tirgū un fiskālajiem noteikumiem, kas noteikti Stabilitātes un izaugsmes paktā, un valdībām joprojām ir grūti atrast nepieciešamos publiskos resursus, kas ļautu panākt sociālā līdzsvara atgūšanu. Konflikts starp saistošajiem budžeta noteikumiem, no vienas puses, un tiesību un principu kopumu bez resursiem to īstenošanai, no otras puses, joprojām nav atrisināts. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ziņojumā Work for a Brighter Future (Nodarbinātība spožākai nākotnei) (17), kuru sagatavojusi SDO Globālā komisija nākotnes nodarbinātības jautājumos, norādīts, ka radīt efektīvas mūžizglītības iespējas visiem ir kopīga atbildība, kas prasa valdību, darba devēju un darba ņēmēju, kā arī izglītības iestāžu aktīvu ieinteresētību un atbalstu. Valdībām sadarbībā ar sociālajiem partneriem ir jāpaplašina un jāpārveido prasmju attīstības politika, nodarbinātības dienesti un apmācības sistēmas, lai darba ņēmējiem nodrošinātu mācībām nepieciešamo laiku un finansiālo atbalstu. Ziņojumā ierosināts izveidot mācīšanās tiesību sistēmu, izmantojot pārveidotu “nodarbinātības apdrošināšanas” sistēmu vai “sociālu fondu”, un ieviest “individuālus mācību kontus”, kas ļautu darba ņēmējiem izmantot apmaksātu atvaļinājumu, lai mācītos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzinīgi vērtē svarīgo iniciatīvu, ar ko nāca klajā Padomes prezidentvalsts Somija, proti, tā organizēja pirmo kopīgo Padomes sanāksmi, kurā piedalījās ES finanšu un izglītības ministri, lai apspriestu publiskā finansējuma nozīmi izglītībā un apmācībā. Komiteja aicina nākamās ES prezidentvalstis un Eiropas Komisiju turpināt šo iniciatīvu, lai uzlabotu lēmumu pieņēmēju sadarbību augstākajā līmenī. Ir jāsadarbojas arī ar nodarbinātības un sociālo lietu ministriem. EESK vēlas, lai šāda veida sadarbība tiktu īstenota arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK atbalsta komisāram Nicolas Schmit adresētajā pilnvarojuma vēstulē (18) likto uzsvaru uz Prasmju programmas īstenošanu un atjaunināšanu, prasmju trūkuma apzināšanu un novēršanu un atbalstu pārkvalifikācijai taisnīgas pārejas ietvaros. Izpētīt ideju par individuālu mācību kontu piedāvāšanu ir viens no iespējamiem veidiem, kas varētu ļaut darbspējīga vecuma cilvēkiem uzkrāt tiesības uz apmācību un izmantot tās kvalitatīvām mācībām. EESK aicina dalībvalstis nodrošināt trīspusēju sadarbību un dalītu atbildību par pieejamo publisko resursu piešķiršanu darba ņēmējiem un darbiniekiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK ar gandarījumu atzīmē, ka 2019. gada 8. novembrī pieņemtajos “Padomes secinājumos par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi” (19) Komisija ir aicināta “atjaunināt pašreizējās mūžizglītības politikas efektivitāti, mērogu un mērķgrupas, lai labāk reaģētu uz mācīšanās vajadzībām, kas izriet no pārmaiņām sabiedrībā un darba pasaulē, tostarp, turpinot attīstīt Eiropas izglītības telpu (20), ņemot vērā mūžizglītības aspektu turpmākajā stratēģiskajā sistēmā sadarbībai izglītības un apmācības jomā un izmantojot Erasmus+, Eiropas Sociālā fonda un citu attiecīgo Savienības instrumentu sniegtās iespējas”. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Pašreizējais stāvoklis

| 4.1. | Lai arī trūkst datu par kopējiem ieguldījumiem mūžizglītībā, pierādījumi (21) liecina, ka publiskie izdevumi pieaugušo izglītībai ir tikai aptuveni 0,1–0,2 % no IKP. Kopējie izdevumi pieaugušo izglītībai, ieskaitot citus finansējuma avotus, piemēram, darba devēju piešķirto finansējumu un paša izglītojamā samaksāto mācību maksu, svārstās no 1,1 līdz mazāk nekā 0,6 % no IKP. Tajā pašā laikā Cedefop jaunākās aplēses liecina, ka ES 28 valstīs ir 128 miljoni pieaugušo, kuriem piemīt prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas potenciāls un kuri veido 46 % no šīs teritorijas pieaugušajiem iedzīvotājiem (22). Pieaugušo izglītībā ir iesaistīts tikai 11,1 % pieaugušo, lai arī pati Eiropas Savienība izvirzīja mērķi līdz 2020. gadam sasniegt 15 %, un tas nav izdevies. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lisabonas Eiropadomes secinājumos (23) ir izvirzīti skaidri mērķi visiem iesaistītajiem dalībniekiem, proti, palielināt ikgadējos per capita ieguldījumus cilvēkresursos, savukārt nodarbinātības pamatnostādnēs (13., 14. un 16. nostādnē) (24) dalībvalstis ir aicinātas noteikt atbilstošus mērķus. EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas pusgada procesā izstrādātajos Eiropas Komisijas 2019. gada ziņojumos par valstīm (25) ir iekļauts aicinājums palielināt ieguldījumus izglītībā un apmācībā 16 valstīs (26) un prasmēs – 24 valstīs (27), lai atsvērtu desmit gadus ilgušos budžeta samazinājumus un izglītības sistēmu finansējuma nepietiekamību, jo šīs tendences ir atstājušas labi dokumentētu negatīvu ietekmi uz izglītības kvalitāti, izglītības personālu un infrastruktūru (28). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK norāda, ka nepārprotami trūkst konsekvences starp Eiropas Komisijas aicinājumu veikt ilgtspējīgus ieguldījumus izaugsmi veicinošās jomās, piemēram, visās izglītības nozarēs, un aicinājumu veikt optimizācijas pasākumus, kas ir savstarpējā pretrunā. Komisijas paziņojumā par galvenajiem secinājumiem, kas izriet no Eiropas pusgada 2019. gada ziņojumiem par valstīm (29), ir konstatēts labvēlīgs ekonomikas scenārijs, norādot, ka publiskās finanses uzlabojas visās dalībvalstīs. Tomēr paziņojumā ir arī brīdināts par globālo nenoteiktību un dalībvalstis tiek aicinātas arī turpmāk palielināt ražīgumu, uzlabot savas ekonomikas noturību un nodrošināt, ka ekonomikas izaugsme sniedz labumu visiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Vispārīgas piezīmes

| 5.1. | Dalībvalstīm jānodrošina izglītības un apmācības iespējas visiem – gan bezdarbniekiem, gan nodarbinātajiem, gan sievietēm, gan vīriešiem. Tāpēc nodarbinātības 6. pamatnostādnē “Stiprināt darbaspēka pieejamību un prasmes” (30) būtu jāparedz un jāpieprasa tādi pasākumi kā noteikt rādītājus publiskā un privātā sektora ieguldījumiem profesionālajā izglītībā un apmācībā, kā arī regulējumu, kas paredzētu, ka darba ņēmēji var ņemt apmaksātu atvaļinājumu mācību nolūkā. Šajā saistībā EESK jau ir norādījusi, ka apmācības laikā ir jānodrošina pienācīgi dzīves apstākļi. Būtu jāapsver un jāizskata ES pasākumi ar nolūku izveidot labas prakses instrumentus, kādus izmanto dažās ES dalībvalstīs, piemēram, dotācijas, aizdevumus, koplīgumus par apmaksātu mācību atvaļinājumu vai citās dalībvalstīs pieņemtus standarta prakses noteikumus (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Arī sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāuzņemas vadoša loma izglītības un apmācības sistēmas pārvaldībā, tostarp vajadzīgo prasmju prognozēšanā un nodrošināšanā; un sociālo partneru dalīta atbildība uzņēmumu līmenī ir būtiska gan attiecībā uz ieguldījumiem savu darbinieku tālredzīgā izglītībā un apmācībā, gan attiecībā uz savu atlaisto darbinieku nepieciešamo pārkvalificēšanās izmaksu segšanu. Visneaizsargātākie no minētajiem darbiniekiem ir gados vecāki cilvēki. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Diskusijas par ES priekšlikumu veidot individuālus mācību kontus ir ļoti agrīnā stadijā, taču ir virkne apsvērumu, kas būtu jāizstrādā sīkāk, ja šādu priekšlikumu patiešām plānots ieviest, piemēram, vai darba ņēmēju apmācība ir noteikta tiesību aktos un/vai koplīgumā, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka darba devēji un darba ņēmēji spēj veidot apmācības saturu, vietu un laiku/ilgumu. Tāpēc tā ir valsts kompetence, un ieteikumi dalībvalstīm par to, kā finansēt individuālus mācību kontus un kurš būtu finansiālā atbalsta saņēmējs (uzņēmumi, mācību iestādes, valsts nodarbinātības dienesti vai darba ņēmēji), būtu jādefinē, izmantojot sociālo dialogu, kurā tiek ievēroti koplīgumi un valsts tiesību akti. Ir svarīgi šajās pārdomās ņemt vērā valstu sistēmu un pieeju daudzveidību un nodrošināt, ka svarīga loma ir sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK atkārtoti aicina vairāk pievērsties sociālajiem ieguldījumiem, to skaitā ieguldījumiem izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā. EESK jau ir aicinājusi apsvērt iespēju piemērot “zelta likuma” principu, t. i., no valsts neto deficīta aprēķina, ko veic saskaņā ar EMS fiskālajiem noteikumiem, izslēgt uz nākotni vērstus publiskos ieguldījumus (32). EESK rosina apspriest iespēju attiecināt “zelta likumu” arī uz sociālajiem ieguldījumiem, ko finansē ar ES struktūrfondu līdzekļiem (33). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Elastīga, pielāgota mācīšanās kombinācijā ar personalizētu atbalstu, sākot ar mūžilgu karjeras atbalstu, palīdz arī neaktīvajiem un ilgstošajiem bezdarbniekiem iesaistīties darba tirgū, radot sociālus un ekonomiskus ieguvumus, kā arī ilgtermiņa ietaupījumus labklājības budžetā. Optimāls šādas pieejas sastāvdaļu vai iezīmju kopums var radīt priekšnoteikumus, lai ilgtspējīgā veidā konsolidētu, izstrādātu un īstenotu Padomes ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (34), lai arī mērķgrupas, prasmju vajadzības un valdības laika gaitā mainās. Mācību piedāvājums jāizstrādā tā, lai veicinātu un atbalstītu mobilitāti starp nozarēm un to iekšienē. Nodrošinot šādu pārvietošanos, uzlabotos darba ņēmēju nodarbināmība un darba devēju spēja piesaistīt jaunus darbiniekus. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāatbalsta publiskais sektors, kā arī bezpeļņas izglītības sniedzēji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu finansējumu augstas kvalitātes mūžizglītības iespēju nodrošināšanai, kuras jāpadara vieglāk pieejamas. Mācību piedāvājuma augsta kvalitāte būtu jāgarantē, izmantojot labu kvalitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Investīciju pieaugums pieaugušo izglītībā un darbinieku apmācībā lielā mērā ir saistīts ar atbilstošu pētniecības devumu mūžizglītības politikas un sistēmu izstrādē, reformā un īstenošanā. Lai nodrošinātu efektīvus ieguldījumus uzņēmumu darbinieku prasmju pilnveidē un pārkvalificēšanā, ir vajadzīgi papildu dati par uzņēmumu ieguldījumiem un valdību finansiālo atbalstu. Pienācīgi jāanalizē un politikas diskusijās jāiekļauj tāds jautājums kā darba ņēmēju, arodbiedrību un citu ieinteresēto personu pašu ieguldījums, galveno uzmanību pievēršot ieguldījumiem, kas dažāda prasmju līmeņa darbiniekiem – gan sievietēm, gan vīriešiem – dod iespēju apgūt dažādas prasmes (profesionālās, ar uzņēmuma darbību saistītas prasmes, pamatkompetences, pamatprasmes u. c.), kā arī uzmanību pievēršot apmācībai uzņēmumos un ārpus tiem, citu pakalpojumu sniedzēju nodrošinātiem pakalpojumiem u. c. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Tā kā pieaugušo izglītības joma ir plaša un tajā darbojas ļoti daudzi dažādi pakalpojumu sniedzēji, tajā trūkst koordinācijas gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī. Piemērojot integrētu pieeju, kas apvieno vairākas politikas jomas un ieinteresētās personas un kurā īpaša uzmanība ir pievērsta mūžizglītības politikas izstrādes un īstenošanas demokrātiskai pārvaldībai, tostarp efektīvam sociālajam dialogam ar sociālajiem partneriem un konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību, var uzlabot ieguldījumu politikas efektivitāti, tādējādi palielinot izredzes sasniegt ļoti dažādas potenciālās mērķgrupas un apmierināt neaizsargātu personu vajadzības. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Lai mūžizglītības īstenošana būtu sekmīga, EESK aicina visus ES un valstu līmeņa lēmumu pieņēmējus mūžizglītības jomā pievērsties šādiem uzdevumiem un savas kompetences ietvaros finansiāli atbalstīt šo jautājumu risinājumus: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | izstrādāt un īstenot ilgtermiņa stratēģijas formālo, neformālo un ikdienējo mācību sniedzēju sadarbības veicināšanai, lai atbalstītu izglītojamo vajadzības izglītības un apmācības jomā; šādas stratēģijas būtu jāizstrādā kopīgi ar to pārstāvības apvienībām reģionālā, valstu un Eiropas līmenī un tajās būtu jāparedz atbalsts minētajām apvienībām, lai tās būtu ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | nodrošināt, ka izglītojamie var pildīt aktīvu lomu savos mācību ceļos, pirmām kārtām veidojot tos atbilstoši savām vajadzībām un paverot iespēju kļūt par aktīviem radītājiem, nevis pasīviem zināšanu un inovācijas patērētājiem; |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | atbalstīt visu vecuma grupu un jebkuras izcelsmes izglītojamo personu piekļuvi dažādiem mācīšanās veidiem, to kombinēšanu un maiņu atbilstīgi personīgajām vajadzībām un spējām, izmantojot elastīgākas izglītības un apmācības sistēmas un sniedzot augstas kvalitātes mūžilgu karjeras atbalstu; |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | attiekties pret neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (kā noteikts Padomes Ieteikumā par validēšanu (35)) kā pret steidzamu prioritāti, ņemot vērā tās potenciālu palielināt visu prasmju, kompetenču un zināšanu pamanāmību, kas var veicināt jēgpilnu līdzdalību sabiedrībā un darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām (36); |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | uzlabot mūžizglītības piedāvājuma nodrošināšanu vietējā līmenī, izmantojot esošo kopienas un izglītības infrastruktūru, lai radītu daudzfunkcionālas mācību telpas, kas ir atvērtas visiem; šādi “kopienas mūžizglītības centri” dažādās formās dalībvalstīs jau ir, taču tiem būtu jākļūst par vispārēju politikas veidošanas koncepciju. |
| --- | --- |

5.9.5.

6.   Īpašas piezīmes par Eiropas un valstu finansējuma avotiem un politiku, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgu finansējumu (37)

6.1.   ES finansējuma avoti

| 6.1.1. | Eiropas Komisija savā priekšlikumā par 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu izklāstījusi vairākus veidus, kā uzlabot ES Investīciju plānu, ieviešot
  InvestEU satvarā sadaļu, kas paredzēta sociālajiem ieguldījumiem un prasmēm. Tas liecina par apņemšanos paredzēt līdzekļus sociālajiem ieguldījumiem un izveidot piemērotus instrumentus to realizēšanai. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizmanto iespējas, ko sniedz ES fondi (piemēram, ESF, Erasmus+, ESIF un citi attiecīgie ES instrumenti), un pēc iespējas labāk jāizmanto pieejamie ES finanšu resursi. Nākamajā DFS jebkurā gadījumā vajadzētu novērst budžeta iespēju ierobežojumus attiecībā uz mūžizglītību dalībvalstu un ES līmenī (38). Tomēr, lai gan ES fondiem var būt svarīga nozīme prasmju/mūžizglītības attīstībā, pārmērīga paļaušanās uz ES fondiem var radīt bažas par finansējuma ilgtspēju, jo ES finansējums tiek piešķirts projektiem un tam ir pagaidu raksturs. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Lai nodrošinātu ilgtspējīgus valstu ieguldījumus mūžizglītībā un pieaugušo izglītībā, būtiska loma ir Eiropas pusgada procesam, jo tajā tiek uzsvērtas jomas, kurās nepieciešams finansējums. Lai efektīvi īstenotu valsts/reģionālo mūžizglītības politiku, ir jānodrošina pienācīgs finansējuma līmenis. Ļoti svarīga ir finansējuma lielāka ilgtspēja un nepārtrauktība, kas ļauj nodrošināt gan pieaugušo izglītības un apmācības piedāvājuma ilgtspēju, gan mūžizglītības sniedzēju spēju ieviest jauninājumus un attīstīties šajā jomā. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Politikas pasākumi pareizas finansējuma sadales atbalstam

| 6.2.1. | Ir svarīgi attīstīt novērtēšanas kultūru. To var sekmēt vairāki faktori, tādi kā politiska griba veidot uz faktiem balstītu politiku (un uzņemties pārskatatbildību); juridiskas prasības attiecībā uz novērtēšanu; vērtēšanas prasības saistībā ar Eiropas finansējuma izmantošanu; kā arī vērtētāju apmācība un izglītošana, lai nodrošinātu novērtēšanu visā politikas ciklā. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Ir svarīgi regulāri pārbaudīt, cik efektīvi ir bijuši finansiālā un nefinansiālā atbalsta pasākumi pieaugušo mērķgrupu sasniegšanā un kādi ir resursu izmantošanas rezultāti. Jāievieš stabila uzraudzības un novērtēšanas sistēma. Novērtējumu rezultāti būtu jāņem vērā un jāizmanto mūžizglītības politikas veidošanā. Pamatojoties uz stabiliem pierādījumiem, novērtējumi var liecināt par nepieciešamību mainīt (vai pārtraukt) esošos pasākumus un/vai ieviest jaunus. Tie var arī palīdzēt apzināt efektīvu praksi, ko varētu izvērst, izmantojot papildu vai ilgtspējīgāku finansējumu. Sistēmu uzraudzībā un novērtēšanā būtu jāiesaista sociālie partneri. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Ir vajadzīgi finansēšanas mehānismi, kas mobilizē valsts resursus un paredz izmaksu pienācīgu sadali starp publiskajām iestādēm, darba devējiem, individuālām personām un citām ieinteresētajām personām (piemēram, sociālajiem partneriem, apmācības sniedzējiem, NVO). Kā izklāstīts Cedefop datubāzē ar informāciju par pieaugušo izglītību (39), pastāv dažādi finansēšanas mehānismi, kas paredzēti individuālām personām un uzņēmumiem/darba devējiem un kuru mērķis ir palielināt līdzdalību un privātos ieguldījumus izglītībā un apmācībā. Šīs iespējas ir pienācīgi jākoordinē publiskajām iestādēm, savukārt nozaru apmācības fondu gadījumā koordinējošo lomu uzņemas galvenokārt sociālie partneri. Finanšu instrumenti individuālām personām ietver, piemēram, individuālus mācību kontus (ILA)/kuponus, (zemu izmaksu) aizdevumus un apmaksātus mācību atvaļinājumus. Finansiālo atbalstu uzņēmumiem varētu sniegt, izmantojot mācību fondus (uz uzņēmuma nodevu pamata), nodokļu stimulus vai dotācijas (ko finansē no vispārējiem nodokļiem). Šāda veida izmaksu dalīšanas instrumenti ir arī veids, kā nodrošināt kopīgu atbildību par mūžizglītības politikas izstrādi/īstenošanu un ieguldījumiem prasmēs. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Apmācības sistēmu pārvaldībā un apmācības iespēju radīšanā, kā arī centienos uzlabot darbinieku apmācības atbilstību un nodrošināšanu svarīga nozīme ir sociālajam dialogam un koplīgumiem, jo īpaši nozaru līmenī. Minētajā ietilpst sociālo partneru sadarbība ar nolūku veicināt pāreju un karjeras virzību starp nozarēm. Vairākās dalībvalstīs ir izveidoti mācību fondi, un tiem var būt svarīga nozīme (40). |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Finansēšanas instrumenti varētu būt efektīvāki, ja tos kombinētu ar piemērotiem nefinansiāla rakstura atbalsta pasākumiem. Šie instrumenti ir jāizstrādā rūpīgi, lai tie būtu mērķtiecīgi vērsti uz konkrētām/prioritārām neaizsargātām grupām (piemēram, mazkvalificētiem darba ņēmējiem, gados vecākiem bezdarbniekiem, MVU darbiniekiem). Izstrādājot kādu finanšu instrumentu, ir svarīgi ņemt vērā arī tā papildināmību un sinerģiju ar citiem esošajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1. | Nefinansiāla rakstura pasākumi, kas paredzēti individuālām personām, ietver arī pasākumus, ko parasti sniedz saistībā ar profesionālās orientācijas pakalpojumiem vai mūžilgas karjeras atbalsta pakalpojumiem un validēšanas iespējām. Šo pakalpojumu ietvaros izglītojamie būtu arī jāinformē par viņiem pieejamo finansiālo atbalstu pieaugušo izglītībai un par iespējām tam piekļūt. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

| 6.2.5.2. | Uzņēmumiem nefinansiālu atbalstu var piedāvāt šādi: sniedzot informāciju un konsultācijas par finansēšanas iespējām, kā arī administratīvo atbalstu, kad tie piesakās uz finansējumu; ar konsultāciju pakalpojumu palīdzību nosakot apmācības vajadzības un izstrādājot apmācības plānus; veicinot partnerības vai uzņēmumu tīklus (starp MVU vai iesaistot MVU), lai apvienotu resursus un novērstu apmācības spēju nepietiekamību. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Būtu līdz minimumam jāsamazina administratīvais slogs pieteikumu iesniedzējiem, finansējuma saņēmējiem un līdzekļu pārvaldības struktūrām, savukārt finanšu instrumenta pareiza izstrāde/atbilstoša orientēšana un efektīva uzraudzība dotu iespēju izvairīties no liekas palīdzības un/vai aizstāšanas efekta. |
| --- | --- |

6.2.6.

Briselē, 2020. gada 7. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

1

(2)  OV C 389, 18.11.2019., 12. lpp.

2

(3)  Eiropas izglītības telpa.

3

(4)  https://eu2020.hr/

4

(5)  COM(2020) 14 final.

5

(6)  OV C 332, 8.10.2015., 68. lpp.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.) un OV C 13, 15.1.2016., 49. lpp.

7

(8)  Padomes secinājumi par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi.

8

(9)  OV C 62, 15.2.2019., 165. lpp.

9

(10)  Ziņojums “Eiropas izglītības programma pieaugušajiem”.

10

(11)  Piemēram, Pasaules Ekonomikas forums publicēja ziņojumu (2015), kurš galvenokārt koncentrējas uz steidzami risināmo jautājumu par prasmju trūkumu 21. gadsimtā un veidiem, kā to novērst, izmantojot tehnoloģijas, un kurā līdztekus tradicionāli minētām pamatprasmēm uzsvērta nepieciešamība pēc konkrētām spējām (piemēram, kritiskās domāšanas un spējas sadarboties) un rakstura īpašībām (piemēram, zinātkāres, pašiniciatīvas un līderības).

11

(12)  Atzinumi: OV C 14, 15.1.2020., 46. lpp., un OV C 237, 6.7.2018., 8. lpp.

12

(13)  Pasaules Ekonomikas foruma ziņojums New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology (Jauns redzējums izglītībai: tehnoloģiju potenciāla atraisīšana).

13

New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Eiropas Pieaugušo izglītības asociācijas (EAEA) informatīvs dokuments Adult education and sustainability (Pieaugušo izglītība un ilgtspēja).

15

EAEA

Adult education and sustainability

(16)  OV C 262, 25.7.2018., 1. lpp.

16

(17)  Ziņojums Work for a Brighter Future (Nodarbinātība spožākai nākotnei), kuru sagatavojusi Globālā komisija nākotnes nodarbinātības jautājumos.

17

Work for a Brighter Future

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

18

(19)  OV C 389, 18.11.2019., 12. lpp.

19

(20)  Eiropas izglītības telpa.

20

(21)  Eiropas Komisijas ziņojums Developing the adult learning sector (Attīstīt pieaugušo izglītības sektoru).

21

Developing the adult learning sector

(22)  Cedefop.

22

(23)  Eiropadomes sanāksme 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā – prezidentvalsts secinājumi.

23

(24)  Nodarbinātības pamatnostādnes.

24

(25)  Ziņojumi par valstīm.

25

(26)  BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES un UK.

26

(27)  AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE un UK.

27

(28)  BG, EE, GR, IT, PT, RO un SE.

28

(29)  COM(2019) 500 final.

29

(30)  OV C 332, 8.10.2015., 68. lpp.

30

(31)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., OV C 237, 6.7.2018., 8. lpp., OV C 14, 15.1.2020, 60. lpp.

31

(32)  OV C 177, 18.5.2016., 35. lpp., OV C 268, 14.8.2015., 27. lpp.

32

(33)  OV C 226, 16.7.2014., 21. lpp.

33

(34)  Padomes Ieteikums (2016. gada 19. decembris) “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.).

34

(35)  Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.).

35

(36)  OV C 13, 15.1.2016., 49. lpp.

36

(37)  Sk. arī Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults (Cedefop analītiskā sistēma pieaugušu personu prasmju pilnveides ceļu izstrādei).

37

Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults

Cedefop

(38)  Atzinumā (OV C 62, 15.2.2019., 194. lpp.) EESK aicina trīskāršot programmas Erasmus+ budžetu.

38

Erasmus+

(39)  Cedefop datubāze.

39

Cedefop

(40)  Eiropas sociālo partneru ziņojums Promoting social partnership in employee training (Veicināt sociālo partnerību darba ņēmēju apmācības jomā).

40

Promoting social partnership in employee training

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 551. plenārsesija (neklātienes), 5.5.2020.–7.5.2020.

| 14.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/18

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm”

(COM(2020) 70 final)

(2020/C 232/03)

| Galvenā ziņotāja: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Galvenā ziņotāja:

Ellen NYGREN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 6.3.2020. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 7.5.2020. |
| Plenārsesija Nr. | 551 – Neklātienes plenārsesija |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 251/03/07 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 6.3.2020.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

7.5.2020.

Plenārsesija Nr.

551 – Neklātienes plenārsesija

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

251/03/07

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu par pārskatītajām nodarbinātības pamatnostādnēm. To funkcija kalpot par ilgtermiņa kompasu ES dalībvalstu nodarbinātības politikā ir svarīga arī krīzes laikā. Nodarbinātības politikai ir būtiska loma gan visas Eiropas Savienības, gan tās dalībvalstu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā. Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana ir kopīgs līdzeklis, kā tiekties uz ilgtspējīgu augšupēju konverģenci, un šajā saistībā ir lietderīgi pārskatīt nodarbinātības pamatnostādnes. Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāturpina darbs pie nevienlīdzības mazināšanas. Augšupēja konverģence ir transversāls princips, kas jāņem vērā un jāintegrē visās ES politikas jomās. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pārskatīto nodarbinātības pamatnostādņu priekšlikums tika publicēts pirms plašā Covid-19 uzliesmojuma. Kopš tā laika Covid-19 ir izvērsusies par pandēmiju, un tās seku dēļ ir radusies neatliekama nepieciešamība steidzami rīkoties arī attiecībā uz darba tirgus politiku. Lai ierobežotu slimības izplatīšanos, visās ES dalībvalstīs un ārpus tām ir ieviesti bezprecedenta pasākumi. EESK uzskata, ka vajag vairāk koordinētu pasākumu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ir pārliecināta, ka tikai visaptverošs Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns ļautu ES dalībvalstīm, iedzīvotājiem, uzņēmumiem un strādājošajiem vislabāk stāties pretī Covid-19 pandēmijas sekām un atjaunot Eiropas ekonomiku tā, lai tā būtu ilgtspējīgāka un noturīgāka. Lai gan nav zināms, cik ilgi turpināsies Covid-19 krīzes radītā ārkārtas situācija, ir skaidrs, ka tās ietekme uz darba tirgu būs jūtama ilgākā laikposmā. Tādēļ būtu jāpielāgo arī 2020. gadam izstrādātās nodarbinātības pamatnostādnes, lai tajās tiktu ņemta vērā šī jaunā situācija. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Covid-19 uzliesmojuma izraisītais ekonomikas satricinājums jau ir izraisījis nodarbinātības un sociālo krīzi, kas var smagi un ilgstoši ietekmēt Eiropas darba tirgu. Šajā saistībā būtu jāapsver iespēja šogad pieņemt papildu un ārkārtas/izņēmuma stāvokļa nodarbinātības pamatnostādni, lai sniegtu norādes par ES dalībvalstīs nepieciešamajiem nodarbinātības politikas pielāgojumiem nolūkā pārvarēt šo bezprecedenta situāciju. Šādā ārkārtas Covid-19 nodarbinātības pamatnostādnē varētu iekļaut atsauces uz efektīviem pagaidu pasākumiem, kas vajadzīgi, lai mazinātu krīzes ietekmi, piemēram, īstermiņa darbalaika regulējumu, ienākumu atbalstu, slimības pabalsta pagarināšanu un tāldarba veicināšanu (vienlaikus respektējot darba devēju atbildību par darba ņēmēju veselību un drošību). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Saskaņā ar 5. pamatnostādni dalībvalstis joprojām tiek mudinātas veicināt “inovatīvās nodarbinātības formas”. Lai gan jauni darba un inovācijas veidi paver izaugsmes iespējas, EESK jau iepriekš ir uzsvērusi daudzās problēmas, kas saistītas ar šādiem darba veidiem. Nodarbinātības pamatnostādnēs būtu jācenšas ar šiem jaunajiem darba veidiem saistītās tendences pārvērst taisnīgās nodarbinātības iespējās. Atzinīgi vērtējams ir aicinājums noteikt atbilstošu un taisnīgu atalgojumu, vai nu uzlabojot likumā noteikto minimālo atalgojumu mehānismus, ja tādi pastāv, vai slēdzot koplīgumus. Sociālo partneru iesaistīšanai ir izšķiroša nozīme, un ļoti pozitīvi ir tas, ka 5. pamatnostādnē ir norādīts: “Lai noteiktu algas, dalībvalstīm būtu jāveicina sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas.” Šajā saistībā pamatnostādnē visbeidzot būtu jāiekļauj priekšlikumi, kā stiprināt koplīgumu efektivitāti, paplašinot to tvērumu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Saistībā ar 6. pamatnostādni “Stiprināt darbaspēka piedāvājumu un uzlabot piekļuvi nodarbinātībai, prasmēm un kompetencēm” EESK atzinīgi vērtē to, ka pamatnostādne attiecas uz visaptverošu redzējumu par kompetencēm, kas saskaņotas ar ilgtspējīgu ražošanas sistēmu. EESK atzinīgi vērtē pamatnostādnēs pausto aicinājumu dalībvalstīm pielāgot savas izglītības un apmācības sistēmas un tajās ieguldīt, lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, tostarp arī profesionālo izglītību un apmācību. Šajā saistībā EESK aicina izstrādāt efektīvākas Eiropas un valstu stratēģijas, ar kurām nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu visu pieaugušo pārkvalifikācijai un kvalifikācijas celšanai, izmantojot mūžizglītību, kas īpaši koncentrētos uz efektīvu atbalstu darba ņēmējiem un bezdarbniekiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Attiecībā uz 7. pamatnostādni “Uzlabot darba tirgu darbību un sociālā dialoga efektivitāti” pienācīgi funkcionējošs sociālais dialogs ir būtiski svarīgs jebkurā nodarbinātības politikā, tostarp ES nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanā. Tādēļ ir jāiegulda lielāks darbs, lai atvieglotu un veicinātu sociālo dialogu gan valstu, gan Eiropas līmenī. Turklāt Komisija ir panākusi progresu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu Eiropas pusgada procesā; tas ir vērtējams pozitīvi un būtu jāattīsta. Viens no šajā pamatnostādnē trūkstošajiem elementiem ir vajadzība pēc labākas darba aizsardzības. Covid-19 uzliesmojuma kontekstā veselīga un droša darba vieta ir vitāli svarīga cīņā pret inficēšanās un vīrusa un citu slimību izplatīšanās risku. Kā vienmēr – un jo īpaši šajos ārkārtas apstākļos – darba devējiem jāuzņemas atbildība par savu darba ņēmēju veselību un drošību un jāsniedz viņiem un viņu pārstāvjiem pienācīga informācija, kā arī jāveic riska novērtējumi un preventīvi pasākumi. Visiem – publiskā sektora struktūrām, uzņēmumiem, darba ņēmējiem un sociālajiem partneriem – ir jāuzņemas sava loma darba ņēmēju, viņu ģimeņu un visas sabiedrības aizsargāšanā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ekonomiskie un vadības resursi lielākajai daļai mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu ir ierobežoti, tāpēc tiem būtu jāsaņem praktisks finansiāls un pielāgots atbalsts attiecībā uz darba aizsardzības (OSH) programmām, lai šie uzņēmumi varētu pielāgot darba vietas un ātri īstenot jaunas procedūras un praksi ar mērķi aizsargāt darba ņēmējus. Darba inspektori, EU-OSHA (Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra), Eiropas Biznesa atbalsta tīkls un kompetentās iestādes valsts līmenī var piedāvāt praktisku atbalstu, piemēram, rentablus, bezmaksas un ērti lietojamus rīkus, informāciju, norādījumus un padomus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Attiecībā uz 8. pamatnostādni “Veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem, sekmēt sociālo iekļaušanu un apkarot nabadzību” jācīnās pret visiem diskriminējošas prakses veidiem. Sociālā aizsardzība un veselības aprūpe ir jānodrošina visiem. Sieviešu lielāka līdzdalība darba tirgū, kā arī aktīvas vecumdienas visiem būtu jāatbalsta ar atbilstošiem pasākumiem, tādiem kā, piemēram, kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu pieejamība un pienācīgi darba apstākļi visiem. Nodarbinātības pamatnostādnēs būtu jāņem vērā arī tādi sociālās aizsardzības mērķi kā pilnīgs un efektīvs segums, atbilstība un pārredzamība. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikts, ka dalībvalstis ekonomikas politiku un nodarbinātības veicināšanu uzskata par vispārsvarīgu jautājumu un savu darbību šajā jomā koordinē Padomē (1). LESD 148. pantā ir paredzēts, ka Padome pieņem nodarbinātības pamatnostādnes. Pamatnostādnes nosaka dalībvalstu politikas tvērumu un koordinēšanas ievirzi un kalpo par pamatu konkrētām valstīm adresētu ieteikumu sagatavošanai Eiropas pusgada procesa ietvaros. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas pamatnostādnes kā integrēta pakete pirmo reizi kopā tika pieņemtas 2010. gadā saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”. 2018. gadā nodarbinātības pamatnostādnes tika saskaņotas ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem. EESK jau no paša sākuma šo saskaņošanu novērtēja atzinīgi (2), taču šajā saistībā un vairākos turpmākajos savos atzinumos (3) pieprasīja darīt vairāk, lai patiešām pildītu un īstenotu pīlāru. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tā kā Eiropas pusgads ir atjaunināts, lai integrētu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), gada izaugsmes pētījums ir pārveidots par gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, un tagad tiek ierosināts pārskatīt nodarbinātības pamatnostādnes. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijas priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm tika pieņemts 2020. gada 26. februārī, pirms tika uzsākta Covid-19 uzliesmojuma novēršanai paredzēto ārkārtas pasākumu koordinēšana. Publisko iestāžu tiešais mērķis būtu nodrošināt pareizo līdzsvaru starp sabiedrības veselības aizsardzību, samazinot vīrusa izplatību, un vitāli svarīgas saimnieciskās darbības saglabāšanu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | SDO ir brīdinājusi, ka Covid-19 ietekme uz nodarbinātību ir “dziļa, tālejoša un nepieredzēta” (4) un varētu izraisīt miljoniem darbvietu zaudējumu, kā arī radīt nepietiekamas nodarbinātības un nabadzīgu strādājošo skaita pieaugumu, kas ievērojami pārsniedz 2008.–2009. gada finanšu krīzes ietekmi. Ietekmes apjoma samazināšana būs atkarīga no tā, cik ātri un izlēmīgi tiks pieņemti un īstenoti politiski lēmumi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK ir pārliecināta, ka tikai visaptverošs Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns ļautu ES dalībvalstīm, iedzīvotājiem, uzņēmumiem un strādājošajiem vislabāk stāties pretī Covid-19 pandēmijas sekām un atjaunot Eiropas ekonomiku tā, lai tā būtu ilgtspējīgāka un noturīgāka (5). Dalībvalstīm būtu ātri jāpanāk vienošanās par jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS), samazinot nenoteiktību attiecībā uz ES investīciju finansējumu no 2021. gada. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Krīze ir smagi skārusi uzņēmumus un darba ņēmējus vairākās ekonomikas nozarēs. Daudziem uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem, MVU un sociālajiem uzņēmumiem draud maksātnespēja, un miljoniem darba ņēmēju ir neaizsargāti pret ienākumu zaudējumu un darbinieku skaita samazināšanu (6). Vidēji aptuveni 90 % MVU ziņo par ekonomiskiem zaudējumiem un sagaida, ka bezdarba līmenis paaugstināsies par 3–5 procentpunktiem (7). Ir vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi, ar kuriem atbalstīt uzņēmumus un darbvietas īpaši smagi skartās svarīgās nozarēs. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Eiropā un visā pasaulē veselības aprūpes darbinieki pamatoti tiek godināti kā varoņi frontes pirmajā līnijā, kuri dara visu iespējamo, lai glābtu dzīvības, un pārāk bieži paši par savas dzīvības cenu. Vairākās valstīs pēc 2008. gada krīzes viņi tāpat kā skolotāji, citi publiskā sektora darbinieki, mājsaimniecībās dzīvojošie aprūpes darbinieki un aprūpētāji netika pietiekami novērtēti un izjuta vislielāko smagumu no taupības pasākumiem. Ir būtiski, lai šī atjaunotā atzinība turpmāk konkrēti izpaustos uzlabotos noteikumos un nosacījumos un nepieciešamajos ieguldījumos sabiedrisko pakalpojumu un it īpaši sociālās drošības sistēmas jomā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Covid-19 krīze arī skaidri uzrāda pašreizējās strukturālās problēmas Eiropas darba tirgos. Joprojām pastāv nevienlīdzība starp darba ņēmējiem, kuri gūst labumu no stabilākiem un drošākiem nodarbinātības veidiem, un tiem, kuri ir nodarbināti mazāk aizsargātos darba attiecību veidos. Lai pārvarētu straujās pārmaiņas nodarbinātības pasaulē, ir vajadzīga gan darba devēju, gan darba ņēmēju elastība, un iepriekšminētā pamatā jābūt drošības un taisnīgu darba apstākļu veicināšanai visos nodarbinātības veidos. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Daudzi darba ņēmēji, kuri parasti tiek uzskatīti par “mazkvalificētiem” un kuri ir samērā mazapmaksāti, faktiski ir galvenie strādājošie, kuri, bieži vien pakļaujot sevi un savus tuviniekus riskam, neļauj pasaulei apstāties. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Šie darba ņēmēji, kuri jau tāpat ir visneaizsargātākie attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un līdzdalību tajā, ir pakļauti lielākam atstumtības riskam. Tas attiecas arī uz sievietēm, jauniešiem, personām ar invaliditāti un citām grupām, kuras saskaras ar diskrimināciju darbavietā, piemēram, migrantiem un romiem. Daži darba ņēmēji, lielākoties sievietes, var būt spiesti pamest darbu, lai rūpētos par bērniem un citiem ģimenes locekļiem. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Eiropas uzņēmumu galvenā rūpe bija noturēt savu pozīciju tirgū un saglabāt darbvietas miljoniem darba ņēmēju. Uzņēmumi un sociālie partneri ir atraduši pragmatiskus risinājumus, piemēram, pielāgot uzņēmējdarbības plānus, ieviest saīsināta darbalaika shēmas, tāldarbu vai citas elastīgas alternatīvas un radīt apstākļus tālmācībai uzņēmumu līmenī. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Ņemot vērā šīs norises, Eiropas Savienības nodarbinātības politikas koordinācija ir jāpielāgo, lai reaģētu uz šo jauno un bezprecedenta situāciju. Komisijas priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (8), ir atzinīgi vērtējama iniciatīva nolūkā sniegt tūlītēju atbalstu darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Ja to īstenos ātri, tā palīdzēs mazināt negatīvo ietekmi uz nodarbinātību un sekmēt nosacījumus ātrai atveseļošanai. Lai gan nav zināms, cik ilgi turpināsies Covid-19 krīzes radītā ārkārtas situācija, ir skaidrs, ka tās sekas būs jūtamas ilgākā laikposmā. Tādēļ, ņemot vērā šo jauno situāciju, būtu jāpielāgo arī 2020. gadam izstrādātās nodarbinātības pamatnostādnes. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Nodarbinātības pamatnostādnēm vajadzētu būt stabilām ilgākā laikposmā un spēkā esošām visās dalībvalstīs, ņemot vērā valstu atšķirīgos apstākļus. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo Covid-19 uzliesmojumu, kam jau ir vērojamas pazīmes, kas liecina par pārvēršanos ekonomikas un sociālajā krīzē, kurai būs smaga un ilgstoša ietekme uz Eiropas darba tirgiem, būtu jāapsver iespēja šogad pieņemt papildu ārkārtas/izņēmuma stāvokļa nodarbinātības pamatnostādni, lai virzītu nepieciešamos nodarbinātības politikas pielāgojumus šīs bezprecedenta situācijas risināšanai ES dalībvalstīs. Pašreizējā atvērtā koordinācijas metode būtu vēl vairāk jāuzlabo, lai palīdzētu dalībvalstīm salīdzinoši novērtēt progresu, kas panākts centienos reformēt un uzlabot savu nodarbinātības politiku un valstu sociālās aizsardzības sistēmas. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ārkārtas Covid-19 nodarbinātības pamatnostādnē varētu iekļaut atsauces uz efektīviem pagaidu pasākumiem, kas vajadzīgi, lai mazinātu krīzes ietekmi, piemēram, īstermiņa darbalaika regulējumu, ienākumu atbalstu, slimības pabalsta pagarināšanu, darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu atlikšanu, provizorisku nodokli attiecībā uz algām un pievienotās vērtības nodokli, un tāldarba veicināšanu (vienlaikus respektējot darba devēju atbildību par darba ņēmēju veselību un drošību). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Ņemot vērā Covid-19 krīzi, EESK uzskata šo atzinumu par iespēju izteikt piezīmes un ieteikumus par to, kā novērst arvien lielākā valstu skaita darba tirgos radušos bezprecedenta traucējumus, kam seko sociālās un ekonomiskās dzīves daļēja apturēšana nolūkā cīnīties pret vīrusu infekciju. Šīs situācijas dēļ ES dalībvalstīm būs jāpielāgo sava nodarbinātības politika. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atsaucas uz iepriekšējiem atzinumiem par nodarbinātības pamatnostādnēm un atkārtoti uzsver vairākas pamatotas piezīmes no minētajiem atzinumiem.






  — | Ir vairāk jācenšas ieguldīt kvalitatīvu darbvietu izveidē un nestabilas nodarbinātības mazināšanā, jo arī tā ierobežo produktivitāti (9). |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Ir vairāk jācenšas ieguldīt kvalitatīvu darbvietu izveidē un nestabilas nodarbinātības mazināšanā, jo arī tā ierobežo produktivitāti (9).

| — | Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāturpina darbs pie nevienlīdzības mazināšanas. Augšupēja konverģence ir transversāls princips, kas jāņem vērā un jāintegrē visās ES politikas jomās (10). |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāturpina darbs pie nevienlīdzības mazināšanas. Augšupēja konverģence ir transversāls princips, kas jāņem vērā un jāintegrē visās ES politikas jomās (10).

| — | EESK atkārtoti aicina izstrādāt atbilstošu sociālo ieguldījumu paketi, kas būtu daļa no Eiropas izaugsmes un ieguldījumu programmas, kurai atvēlēti 2 % no IKP (11). |
| --- | --- |

—

EESK atkārtoti aicina izstrādāt atbilstošu sociālo ieguldījumu paketi, kas būtu daļa no Eiropas izaugsmes un ieguldījumu programmas, kurai atvēlēti 2 % no IKP (11).

| — | Katrā pamatnostādnē jāiekļauj noteikumi par dzimumu līdztiesību, un liela uzmanība jāvelta ar zemu darba samaksu saistītajiem jautājumiem, lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem (12). |
| --- | --- |

—

Katrā pamatnostādnē jāiekļauj noteikumi par dzimumu līdztiesību, un liela uzmanība jāvelta ar zemu darba samaksu saistītajiem jautājumiem, lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem (12).

| — | Vairākos atzinumos ir atkārtoti apstiprināta cilvēku ar invaliditāti, migrantu un romu sociālās iekļaušanas stratēģija. |
| --- | --- |

—

Vairākos atzinumos ir atkārtoti apstiprināta cilvēku ar invaliditāti, migrantu un romu sociālās iekļaušanas stratēģija.

| — | Labi funkcionējošam sociālajam dialogam ir svarīga nozīme augšupējas sociālās konverģences, kvalitatīvas nodarbinātības, kvalifikācijas un prasmju pieejamības mērķu sasniegšanā un ar tiem saistīto reformu izstrādes un īstenošanas uzlabošanā (13). |
| --- | --- |

—

Labi funkcionējošam sociālajam dialogam ir svarīga nozīme augšupējas sociālās konverģences, kvalitatīvas nodarbinātības, kvalifikācijas un prasmju pieejamības mērķu sasniegšanā un ar tiem saistīto reformu izstrādes un īstenošanas uzlabošanā (13).

| — | Taisnīgāku sabiedrību varēs izveidot tikai tad, ja tiks radīta izaugsme un ilgtspējīgākas un iekļaujošākas darbvietas apvienojumā ar uzlabotu produktivitāti un konkurētspēju, lai garantētu iedzīvotājiem pienācīgus darba apstākļus, pietiekamu darba samaksu un pensijas un iespēju īstenot savas tiesības (14). |
| --- | --- |

—

Taisnīgāku sabiedrību varēs izveidot tikai tad, ja tiks radīta izaugsme un ilgtspējīgākas un iekļaujošākas darbvietas apvienojumā ar uzlabotu produktivitāti un konkurētspēju, lai garantētu iedzīvotājiem pienācīgus darba apstākļus, pietiekamu darba samaksu un pensijas un iespēju īstenot savas tiesības (14).

| — | Vienā no atzinumiem par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (15) Komiteja ir arī vērsusi uzmanību uz to, ka ir jāuzlabo rezultātu pārskats un ka ir nepieciešams gan ekonomikas, gan sociālais Eiropas pusgads. Saikne starp makroekonomikas jautājumu uzraudzību un nodarbinātības un sociālās politikas uzraudzību ir būtiska. |
| --- | --- |

—

Vienā no atzinumiem par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (15) Komiteja ir arī vērsusi uzmanību uz to, ka ir jāuzlabo rezultātu pārskats un ka ir nepieciešams gan ekonomikas, gan sociālais Eiropas pusgads. Saikne starp makroekonomikas jautājumu uzraudzību un nodarbinātības un sociālās politikas uzraudzību ir būtiska.

| — | EESK joprojām uzskata: neskatoties uz pīlāra darbības jomā gūtajiem sasniegumiem un nodarbinātības pamatnostādņu integrēšanu vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs, joprojām pastāv konverģences trūkums starp šiem diviem pamatnostādņu kopumiem. EESK atzinīgi vērtē pamatnostādņu atjaunināšanu, kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķu integrācija Eiropas pusgadā. |
| --- | --- |

—

EESK joprojām uzskata: neskatoties uz pīlāra darbības jomā gūtajiem sasniegumiem un nodarbinātības pamatnostādņu integrēšanu vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs, joprojām pastāv konverģences trūkums starp šiem diviem pamatnostādņu kopumiem. EESK atzinīgi vērtē pamatnostādņu atjaunināšanu, kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķu integrācija Eiropas pusgadā.

| 3.2. | EESK atkārtoti norāda, ka darba tirgus un sociālo tiesību reglamentējošo politiku izstrādē ir saskaņoti jāapvieno konkurētspējas, ražīguma un sociālās ilgtspējas, tostarp darba ņēmēju tiesību, dimensijas, kuras ir savstarpēji saistītas. Visās ES, valstu un vietējo iestāžu īstenotajās politikās vajadzētu paredzēt pienācīgu līdzsvaru starp ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nodarbinātības politikai ir būtiska loma visas ES un tās dalībvalstu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā. Nodarbinātības pamatnostādnēm ir svarīga nozīme centienos pulcēt kopā Komisiju, valstu valdības, darba devējus un arodbiedrības, lai atbilstoši mainīgajai ekonomiskajai un sociālajai situācijai Eiropā modernizētu nodarbinātības politiku un sociālās aizsardzības sistēmas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eiropas sociālo tiesību pīlārs (ESTP) var būt līdzeklis augšupējas konverģences un labāku dzīves un darba apstākļu veicināšanai visā Eiropas Savienībā. Darba tirgus nākotni vajadzētu izvirzīt par galveno tematiku debatēs par sociālo tiesību pīlāru, un tajās būtu jāapspriež būtiskās pārmaiņas darba tirgū, kā arī jāpieņem saskaņota ES stratēģija nodarbinātības jomā, kas ietvertu šādus jautājumus:






  — | ieguldījumi un inovācija, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

ieguldījumi un inovācija,

| — | nodarbinātība un kvalitatīvu darbvietu izveide, |
| --- | --- |

—

nodarbinātība un kvalitatīvu darbvietu izveide,

| — | taisnīgi darba apstākļi visiem, |
| --- | --- |

—

taisnīgi darba apstākļi visiem,

| — | taisnīga un vienmērīga pāreja, kas balstīta uz aktīvu darba tirgus politiku, |
| --- | --- |

—

taisnīga un vienmērīga pāreja, kas balstīta uz aktīvu darba tirgus politiku,

| — | vienlīdzīgas iespējas visiem, |
| --- | --- |

—

vienlīdzīgas iespējas visiem,

| — | visu ieinteresēto personu, īpaši sociālo partneru, iesaiste, |
| --- | --- |

—

visu ieinteresēto personu, īpaši sociālo partneru, iesaiste,

| — | ieguldījumi izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, tostarp profesionālo izglītību un apmācību, mūžizglītību, prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, jo īpaši, ņemot vērā prasības digitālo un zaļo prasmju jomā. |
| --- | --- |

—

ieguldījumi izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, tostarp profesionālo izglītību un apmācību, mūžizglītību, prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, jo īpaši, ņemot vērā prasības digitālo un zaļo prasmju jomā.

| 3.5. | Dalībvalstīs Eiropas sociālo tiesību pīlāru varēs efektīvi īstenot tikai tad, ja tiks piešķirti pietiekami līdzekļi ieguldījumiem sociālajā politikā, kuras mērķis ir tiesības un principus pārvērst konkrētās politiskās iniciatīvās. Šajā nolūkā ir jāizmanto tādi mehānismi kā Eiropas Sociālais fonds un Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jo īpaši bezdarbs vairumā valstu rada ievērojamu problēmu. Covid-19 krīzes seku dēļ aktīvas darba tirgus politikas īstenošanā ir jāiegulda lielāks darbs nekā parastos apstākļos. Ir jādara vairāk gan ES, gan valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Saskaņotas ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, nodarbinātības pamatnostādnes var būt svarīgs instruments dalībvalstīm, izstrādājot un īstenojot politiku un pasākumus, ar kuriem īstermiņā mazināt Covid-19 krīzes ekonomisko un sociālo ietekmi un izkļūt no krīzes, neapdraudot darba ņēmēju tiesības un nezaudējot konkurētspēju. To var koordinēt Eiropas pusgada ietvaros. Nodarbinātības pamatnostādnēs prioritātei vajadzētu būt sociālā dialoga veicināšanai. Visos līmeņos būtu jānodrošina spēcīgs sociālais dialogs, lai ilgtspējīgi pārvarētu krīzes sekas gan ekonomiskā, gan sociālā ziņā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Darbvietu saglabāšana un pienācīgi kompensēts saīsināts darba laiks šajā saistībā gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem ir labāka alternatīva nekā atlaišana. Šādu darba tirgus instrumentu popularizēšana un tiem sniegts finansiālais atbalsts visā ES būtu nozīmīgs ieguldījums ekonomiskās un sociālās dzīves stabilizēšanā šajos ārkārtas apstākļos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Šajā kontekstā EESK atzinīgi novērtēja ES Komisijas paziņoto SURE instrumentu (18), kas izveidots, lai finansiāli atbalstītu saīsināta darbalaika režīmu, ienākumu kompensācijas mehānismus un citus pasākumus, kuru mērķis ir novērst bezdarbu pēc Covid-19 uzliesmojuma. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Attiecībā uz pamatnostādnēm dalībvalstīm par to, kā piemērot šo instrumentu, EESK aicina Komisiju nodrošināt vismaz to, lai a) visas dalībvalstis ieviestu saīsinātu darba laiku vai līdzīgus pasākumus, b) šādi pasākumi attiektos uz visiem darba ņēmējiem, nozarēm un uzņēmumiem, c) maksājumi tiktu veikti pirmkārt tiem uzņēmumiem, kuri pastiprina centienus izvairīties no darbinieku atlaišanas, un d) sociālie partneri tiktu pilnībā iesaistīti shēmu izstrādē, plānošanā un īstenošanā valsts, nozaru un uzņēmumu līmenī, un būtu jāpiešķir pienācīgs ES finansējums, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot nepieciešamos pasākumus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Nesenajā kopīgajā paziņojumā par Covid-19 (19) Eiropas sociālie partneri mudina pielikt visas pūles, lai palīdzētu darba ņēmējiem, uzņēmumiem, saimnieciskās darbības veicējiem un publiskajiem dienestiem pārvarēt krīzi un lai pēc krīzes beigām tie varētu atsākt darbu, vienlaikus saglabāt darba ņēmējiem darbvietas, aizsargāt viņus pret bezdarbu un ienākumu zudumu un mazināt finansiālos zaudējumus. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Sociālie partneri mudina valdības apstiprināt konkrētus pasākumus, ar kuriem būtu paredzēts:






  — | novērst vienotā tirgus izkropļojumus, tostarp aizliegumus un eksporta ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz medicīnas iekārtu un zāļu eksportu, un apturēt robežu slēgšanu attiecībā uz preču pārvadājumiem; visu kravu pārvadājumu veidu nodrošināšana ir ES prioritāte, un tai ir arī būtiska loma koordinēšanā un informēšanā par dalībvalstīs veiktajiem pasākumiem, |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

novērst vienotā tirgus izkropļojumus, tostarp aizliegumus un eksporta ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz medicīnas iekārtu un zāļu eksportu, un apturēt robežu slēgšanu attiecībā uz preču pārvadājumiem; visu kravu pārvadājumu veidu nodrošināšana ir ES prioritāte, un tai ir arī būtiska loma koordinēšanā un informēšanā par dalībvalstīs veiktajiem pasākumiem,

| — | rosināt dalībvalstis novirzīt savus izdevumus un ieguldījumus jo īpaši valsts veselības aprūpes dienestu, sociālās aizsardzības sistēmu un citu vispārējas nozīmes pakalpojumu personāla, aprīkojuma un līdzekļu stiprināšanai, |
| --- | --- |

—

rosināt dalībvalstis novirzīt savus izdevumus un ieguldījumus jo īpaši valsts veselības aprūpes dienestu, sociālās aizsardzības sistēmu un citu vispārējas nozīmes pakalpojumu personāla, aprīkojuma un līdzekļu stiprināšanai,

| — | mobilizēt neizlietotos struktūrfondu un citu ES fondu līdzekļus, lai palīdzētu dalībvalstīm nodrošināt finansiālu un ienākumu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skāris bezdarbs vai darba līguma apturēšana, |
| --- | --- |

—

mobilizēt neizlietotos struktūrfondu un citu ES fondu līdzekļus, lai palīdzētu dalībvalstīm nodrošināt finansiālu un ienākumu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skāris bezdarbs vai darba līguma apturēšana,

| — | nodrošināt kredītu pieejamību un finansiālu atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši visu veidu MVU, kurus skārusi slēgšana un ārkārtas pasākumi, ar koordinētu atbalstu no ES budžeta, ECB, EIB un attīstību veicinošu banku līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

nodrošināt kredītu pieejamību un finansiālu atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši visu veidu MVU, kurus skārusi slēgšana un ārkārtas pasākumi, ar koordinētu atbalstu no ES budžeta, ECB, EIB un attīstību veicinošu banku līdzekļiem,

| — | aktivizēt Solidaritātes fondu dabas katastrofu gadījumiem un jebkādu citu ES līmenī pieejamu finansējumu, pielāgojot pašlaik nepietiekamo budžetu, |
| --- | --- |

—

aktivizēt Solidaritātes fondu dabas katastrofu gadījumiem un jebkādu citu ES līmenī pieejamu finansējumu, pielāgojot pašlaik nepietiekamo budžetu,

| — | būtu arī jāatzīst Eiropas Komisijas centieni izmantot pilnīgu elastību valsts atbalsta noteikumos. |
| --- | --- |

—

būtu arī jāatzīst Eiropas Komisijas centieni izmantot pilnīgu elastību valsts atbalsta noteikumos.

| 3.13. | Dalībvalstīm valsts pasākumu plānošanā un īstenošanā būtu jāiesaista valsts sociālie partneri. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina, ka finansiālais atbalsts sasniedz uzņēmumus, jo īpaši visu veidu MVU, un visus darba ņēmējus, tostarp personas ar nestabilām darbvietām, kuras ir visneaizsargātākās. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komisijas plāns piemērot elastību attiecībā uz tās fiskālo un valsts atbalsta noteikumu piemērošanu ir būtisks, lai atbalstītu sabiedriskos pakalpojumus, kas ir sasnieguši savu iespēju robežu, kā arī krīzes skartos uzņēmumus un darba ņēmējus. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ES līdzekļiem, kas tiek ieguldīti, lai aizsargātu darba ņēmējus un uzņēmumus no krīzes smagākajām sekām, būtu jāpapildina dalībvalstu izdevumi. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Eiropai saskarsmē ar šo ārkārtas situāciju ir jāizrāda atbildība, solidaritāte un efektivitāte, aizsargājot visus savus skartos iedzīvotājus, darba ņēmējus un uzņēmumus. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Nodarbinātības pamatnostādņu kā kompasa loma ir svarīga arī Covid-19 krīzes laikā, kad vislielākā uzmanība ir pievērsta īstermiņa pasākumiem. Pat ārkārtas apstākļos nedrīkst aizmirst ilgtermiņa perspektīvu, kas vērsta uz centieniem panākt ilgtspējīgu augšupēju konverģenci. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   5. pamatnostādne. Palielināt pieprasījumu pēc darbaspēka

| 4.2.1. | Ilgtermiņa perspektīvā šī pamatnostādne nenodrošina efektīvus pasākumus, ar kuriem tiktu palielināts pieprasījums pēc darbaspēka. Visi ierosinātie pasākumi attiecas uz šķēršļiem uzņēmumu ienākšanai tirgū un priekšlikumu pārvirzīt nodokļus, lai samazinātu darbaspēka fiskālo slogu. Šim priekšlikumam ir īstermiņa raksturs, un tajā nav ņemtas vērā valsts finansiālās spējas mazināšanās politiskā ietekme. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Saskaņā ar 5. pamatnostādni dalībvalstis joprojām tiek mudinātas veicināt “inovatīvās nodarbinātības formas”. Lai gan jauni darba un inovācijas veidi paver izaugsmes iespējas, EESK jau iepriekš ir uzsvērusi daudzās problēmas, kas saistītas ar šādiem darba veidiem. Ar nodarbinātības pamatnostādnēm vajadzētu censties panākt, ka tendences, kas saistītas ar šiem jaunajiem darba veidiem, tiek pārvērstas taisnīgas nodarbinātības iespējās, kuru pamatā ir līdzsvars starp vienmērīgu pāreju darba tirgū un atbilstīgiem noteikumiem par darba ņēmēju drošību (20). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Atzinīgi vērtējams ir aicinājums noteikt atbilstošu atalgojumu, vai nu uzlabojot likumā noteikto minimālo atalgojumu noteikšanas mehānismus, ja tādi pastāv, vai slēdzot koplīgumus. Sociālo partneru iesaistīšanai ir izšķiroša nozīme, un ļoti pozitīvi ir tas, ka pamatnostādnēs ir norādīts: “Lai noteiktu algas, dalībvalstīm būtu jāveicina sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas”. EESK pašlaik izstrādā atzinumu par pienācīgām minimālajām algām (21). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Pamatnostādnēs paredzētā nodokļu ieņēmumu novirzīšana no darbaspēka uz citiem avotiem, kā arī jaunā specifikācija ir vērtējama atzinīgi. Tomēr ir vajadzīga lielāka skaidrība par citiem iespējamiem avotiem. EESK ir pieņēmusi atzinumus, kuros aplūkoti tādi jautājumi kā agresīva nodokļu plānošana, krāpšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas (22). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Šajā pamatnostādnē visbeidzot būtu jāiekļauj priekšlikumi, ar kuriem tiktu stiprināta koplīgumu efektivitāte, paplašinot to tvērumu. Tajā pašā laikā ir būtiski un ārkārtīgi svarīgi pilnībā ievērot subsidiaritātes principu, kā arī sociālo partneru autonomiju (23). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   6. pamatnostādne. Stiprināt darbaspēka piedāvājumu un uzlabot piekļuvi nodarbinātībai, prasmēm un kompetencēm

| 4.3.1. | Pozitīvi ir tas, ka šajā pamatnostādnē ir atsauce uz visaptverošu redzējumu par kompetencēm, kas saskaņotas ar ilgtspējīgu ražošanas sistēmu. EESK atzinīgi vērtē pamatnostādnēs pausto aicinājumu dalībvalstīm pielāgot savas izglītības un apmācības sistēmas un tajās ieguldīt, lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, tostarp profesionālo izglītību un apmācību. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK mudina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot ES fondu iespējas, kuras būtu jāatbalsta arī ar valstu līdzekļiem. EESK aicina izstrādāt efektīvākas Eiropas un valstu stratēģijas, ar ko nodrošina ilgtspējīgu finansējumu visu pieaugušo pārkvalificēšanai un prasmju pilnveidei, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai valsts nodarbinātības dienesti, uzņēmumi, individuālie mācību konti un citas valstu līmenī izmantotās shēmas sniegtu efektīvu atbalstu darba ņēmējiem un bezdarbniekiem. Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojuma ietekmi, varētu būt vajadzīgi tūlītēji pasākumi, ar kuriem darbaspēka piedāvājumu pielāgo pašreizējām vajadzībām un prasībām, piemēram, attiecībā uz pakalpojumu nozares uzņēmumiem, kas savus darbiniekus uz laiku norīko darbā veselības aprūpes nozarē. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EESK ierosina Eiropas Komisijai noteikt vērienīgākus rādītājus un kritērijus attiecībā uz līdzdalību pieaugušo izglītībā un piekļuvi darbinieku apmācībai, un 6. nodarbinātības pamatnostādnē būtu jāparedz un jāpieprasa tādi pasākumi kā noteikt rādītājus publiskā un privātā sektora ieguldījumiem profesionālajā izglītībā un apmācībā, kā arī darba ņēmēju tiesības ņemt apmaksātu atvaļinājumu mācību nolūkā (24). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana būs galvenie faktori, kas palīdzēs pielāgot darba tirgus Covid-19 krīzes laikā un nodrošināt, ka Eiropa no tās izkļūst spēcīgāka un konkurētspējīgāka. Dalībvalstīm ar Eiropas Sociālā fonda atbalstu būtu jāizveido vai jāstiprina profesionālās pārejas atbalsta mehānismi un sistēmas. Šādu mehānismu mērķis ir radīt veidus, kā atgriezties nodarbinātības apritē, novērst darbinieku atlaišanu, kas izraisa ilgstošu bezdarbu, kā arī pavērt ceļu jaunām darbvietām un dažādiem darbvietu radīšanas procesiem. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Labāka izpratne par pārmaiņām darba raksturā un darba attiecībās digitālajā laikmetā dotu iespēju palielināt ES nodarbinātības politikas efektivitāti. Covid-19 pandēmija ir izraisījusi situāciju, ka vairāk cilvēku nekā jebkad agrāk veic tāldarbu. Tāldarbs nav piemērots visiem apstākļiem vai visu veidu amatiem, bet, ja tāldarbs tiek veikts pareizi, tas var būt svarīgs elements centienos nodrošināt darba laika elastīgumu, lai palīdzētu darba ņēmējiem labāk līdzsvarot darba un privāto dzīvi uzņēmumu interesēs. Ir būtiski nodrošināt pienācīgus veselības aizsardzības un drošības pasākumus gan darba vietā, gan attiecībā uz tāldarba apstākļiem, tostarp ievērot darba laika ierobežojumus. Vajadzīgi arī papildu pētījumi un ieguldījumi pasākumos, ar kuriem novērst jaunus riskus un riskus, kas var rasties nākotnē, tostarp stresu un citus psihosociālos riskus. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Lai visiem skolotāji un skolēni, kā arī visi Eiropas iedzīvotāji, to skaitā marginalizētu teritoriju iedzīvotāji, apgūtu pilnīgu digitālo pratību, ir jāparedz atbilstīgi publiskie līdzekļi un jāpieņem darbā kompetents tehniskais personāls. Ir svarīgi, lai piekļuve internetam un digitālās pratības apmācībai būtu garantēta personām, kuras pakļautas riskam, un tām būtu nodrošināta iespēja īstenot savas tiesības un piekļūt sociālajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | EESK jau ir uzsvērusi, ka apmācības laikā ir jānodrošina pienācīgi ienākumi. Būtu jāapsver iespējas izmantot instrumentus, ko jau lieto dažās ES dalībvalstīs, lai laba prakse obligāto standartu jomā, kas saistīta ar tiesībām uz mācību atvaļinājumu, kļūtu par standarta praksi arī pārējās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Attiecībā uz bezdarbniekiem paredzētu atbalstu un ņemot vērā, ka ir palielinājies to darba ņēmēju skaits, kuri ir ilgstoši bezdarbnieki, nodarbinātības pamatnostādnēs būtu jāpievēršas vajadzībai veikt agrīnus pasākumus, lai izvairītos no biedējošās ietekmes, ko rada atstumtība no darba tirgus. Bezdarbnieka pabalstu segumam un līmenim jābūt pietiekamam. Dažu valstu sistēmas ir pārāk neelastīgas attiecībā uz kvalifikāciju, un atmaksāšanas līmenis ir pārāk zems. Šajā sakarā EESK nesen ir aicinājusi īstenot Eiropas līmeņa pasākumus, lai virzītos uz valstu bezdarba apdrošināšanas shēmu obligātajiem standartiem (25). |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Veicinot nodarbinātības iespējas visos darba veidos, ES nodarbinātības ilgtermiņa redzējuma pamatā būtu jāliek kvalitatīvu darbvietu iekļaušana darba kārtībā. |
| --- | --- |

4.3.9.

4.4.   7. pamatnostādne. Uzlabot darba tirgu darbību un sociālā dialoga efektivitāti

| 4.4.1. | Pozitīvs signāls ir aicinājums cīnīties par pārredzamiem un paredzamiem nosacījumiem, novērst segmentāciju un nestabilu nodarbinātību, kā arī veicināt pāreju uz beztermiņa līgumiem. Tas pats attiecas uz sociālo partneru spēju stiprināšanu un uzlabošanu attiecībā uz koplīguma slēgšanu. Ar nodarbinātības pamatnostādnēm vajadzētu censties arī veicināt koplīgumu slēgšanu un nodrošināt, ka visiem darba ņēmējiem ir tiesības apvienoties organizācijās un brīvi piekļūt arodbiedrību pārstāvības iespējām. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Noteikumiem par piekļuvi objektīvai strīdu izšķiršanai šajā pamatnostādnē vajadzētu būt vispārpiemērojamiem, nevis izmantojamiem tikai “nepamatotas atlaišanas” gadījumos. Tomēr būtu jāievēro pušu tiesības izmantot tiesas, ja strīdu alternatīva izšķiršana nav bijusi sekmīga (26). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Citi pozitīvi Komisijas priekšlikuma elementi salīdzinājumā ar pašreizējām nodarbinātības pamatnostādnēm ir uzsvars uz taisnīgiem nosacījumiem mobilajiem darba ņēmējiem un atsauces uz cīņu pret diskrimināciju un nodarbinātu personu nabadzības izskaušanu. Dalībvalstīm būs svarīgi ņemt vērā mobilos darba ņēmējus, tostarp pārrobežu darba ņēmējus, īstenojot tādus pasākumus kā robežu slēgšana, lai mazinātu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Viens no šajā pamatnostādnē trūkstošajiem elementiem ir vajadzība pēc labākas darba aizsardzības. Saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu veselīga un droša darbvieta ir vitāli svarīga cīņā pret inficēšanās un vīrusa un citu slimību izplatīšanās risku. Darba devējiem jāuzņemas atbildība par savu darba ņēmēju veselību un drošību un jāsniedz viņiem un viņu pārstāvjiem pienācīga informācija, kā arī jāveic riska novērtējumi un preventīvi pasākumi. Visiem – publiskā sektora struktūrām, uzņēmumiem, darba ņēmējiem un sociālajiem partneriem – ir jāuzņemas sava loma darba ņēmēju, viņu ģimeņu un visas sabiedrības aizsargāšanā. Lai uzlabotu darba tirgu darbību, dalībvalstīm būtu jāveic ieguldījumi darba aizsardzībā un jānodrošina atbilstīgi līdzekļi un nosacījumi darba inspekcijām vai arodbiedrības pārstāvjiem darba aizsardzības jomā un atbalsts darba devējiem. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Ekonomiskie un vadības resursi lielākajai daļai mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu ir ierobežoti, tāpēc tiem būtu jāsaņem praktisks finansiāls un pielāgots atbalsts attiecībā uz darba aizsardzības (OSH) programmām, lai šie uzņēmumi varētu pielāgot darba vietas un ātri īstenot jaunas procedūras un praksi ar mērķi aizsargāt darba ņēmējus. Darba inspektori, EU-OSHA (Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra), Eiropas Biznesa atbalsta tīkls un kompetentās iestādes valsts līmenī var piedāvāt praktisku atbalstu, piemēram, rentablus, bezmaksas un ērti lietojamus rīkus, informāciju, norādījumus un padomus. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | EESK ierosina darīt vairāk, lai veicinātu sociālo partneru spēju veidošanu sociālā dialoga jomā, paredzēt ieguldījumus struktūrās sociālā dialoga atbalstam un sekmēt procedūras, kas veicina sociālo dialogu. Ir valstis, kurās sociālais dialogs ir mazāk attīstīts, un pat tādas, kurās krīzes ietekmē šajā jomā ir vērojams regress. Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus saistībā ar Eiropas pusgadu uzlabot sadarbību ar sociālajiem partneriem. Ņemot vērā sociālā dialoga nozīmi sociālo tiesību pīlāra, nodarbinātības pamatnostādņu un konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanā, EESK atkārtoti aicina rūpēties par to, lai tas notiktu visās dalībvalstīs, un mudina visus politiskos dalībniekus valstu un Eiropas līmenī stiprināt struktūras, kas saistītas ar darba koplīgumu slēgšanas sarunām jebkurā līmenī. Turklāt Komisija ir panākusi progresu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu valstu īpašo ziņojumu procesā; tas ir vērtējams pozitīvi un būtu jāattīsta. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   8. pamatnostādne. Veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem, sekmēt sociālo iekļaušanu un apkarot nabadzību

| 4.5.1. | Sociālās aizsardzības segums tiek aplūkots, ņemot vērā demogrāfiskās problēmas un nepieciešamību darba ņēmējiem ilgāk turpināt darba dzīvi. Nodarbinātības pamatnostādnēs būtu jāņem vērā arī tādi mērķi kā pilnīgs un efektīvs segums, atbilstība un pārredzamība. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Dzimumu līdztiesību var panākt tikai tad, ja tiks palielināta sieviešu līdzdalība visos darba tirgus līmeņos – gan nodarbinātības līmeņa ziņā, gan palielinoties sieviešu darba laika vidējam ilgumam. Ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai novērstu šķēršļus sieviešu nodarbinātībai, piemēram, izmaksu ziņā pieņemamas un pieejamas aprūpes trūkumu, un likvidētu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Lai to paveiktu, Eiropas un valstu līmenī ir jānovērš dažādi strukturāli šķēršļi, tostarp jāpalielina ieguldījumi kvalitatīvos sabiedriskajos pakalpojumos un jāīsteno pasākumi, kas uzlabo darba samaksas pārredzamību. Uzņēmējdarbība var būt iespēja sieviešu ekonomiskajai neatkarībai ar kvalitatīvām darbvietām, veiksmīgu karjeru, sieviešu nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu, un tā var veicināt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Attiecībā uz personām ar invaliditāti ir īpaši svarīgi atvieglot piekļuvi darba tirgum, vēršoties pret diskriminējošu praksi. Nodarbinātības dienestiem jārūpējas par to, lai tiktu sniegts pienācīgs atbalsts, un jāorganizē arī sabiedriskas kampaņas, lai novērstu aizspriedumus un veicinātu personu ar invaliditāti nediskrimināciju. Jautājumā par personu ar invaliditāti piekļuvi pakalpojumiem ir jāatsaucas uz neatkarīgu dzīvi, kā arī pieejamību. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Lai nodrošinātu veselības aprūpes pieejamību visiem, ir jāpievērš uzmanība tam, ka ir nepieciešams ilgtspējīgs, efektīvs, cenas un piekļuves ziņā pieejams kvalitatīvu veselības aprūpes pakalpojumu nodrošinājums un ka veselības aprūpes darbinieki ir atbilstoši jāapmāca un jānodrošina viņiem pienācīgs finansējums. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Saistībā ar aktīvām vecumdienām ir vajadzīgi konkrēti priekšlikumi, lai izvairītos no neatbilstošas politikas veicināšanas attiecībā uz vecāka gadagājuma darba ņēmējiem. Kā vienojušies Eiropas sociālie partneri savā autonomajā pamatnolīgumā par aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritāti (27), “aktīvas vecumdienas tiek nodrošinātas, optimizējot visu vecumu darba ņēmēju iespējas strādāt kvalitatīvos, produktīvos un veselīgos apstākļos līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam, pamatojoties uz darba devēju un darba ņēmēju savstarpēju apņemšanos un motivāciju”. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Šajā sakarā EESK vairākos atzinumos arī ir uzsvērusi nepieciešamību veicināt paaudžu solidaritāti, ko papildinātu efektīva izaugsmes un nodarbinātības politika. Ir vajadzīga reāla “aktīvu vecumdienu” politika, labi darba apstākļi, veselības aizsardzības, drošības un darba laika politika, un ir jāpalielina līdzdalība mūžizglītībā. Jāturpina veicināt nodarbinātības iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuri bieži ir spiesti priekšlaikus pārtraukt darbu tādēļ, ka viņi saskaras ar veselības problēmām, pārmērīgu darba slodzi vai priekšlaicīgu atlaišanu un viņiem nav iespēju piedalīties apmācībā vai no jauna iesaistīties darba tirgū (28). |
| --- | --- |

4.5.6.

Briselē, 2020. gada 7. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 146. panta 2. punkts.

1

(2)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp.

2

(3)  OV C 14, 15.1.2020., 1. lpp.

3

(4)  Sk. ILO Monitor 2nd edition: COVID-19 and the world of work.

4

ILO Monitor 2nd edition: COVID-19 and the world of work

(5)  Sk. EESK deklarāciju “ES reakcija uz Covid-19 uzliesmojumu un nepieciešamība panākt nepieredzētu solidaritāti starp dalībvalstīm”.

5

(6)  Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociācija (SMEunited) “A view on the COVID impact on and support measures for SMEs” (Covid ietekmes uz MVU un MVU paredzētu pasākumu apskats); BusinessEurope“Eiropadomes locekļu 2020. gada 23. aprīļa videokonference – Pierre Gattaz un Markus J. Beyrer vēstule Eiropadomes priekšsēdētājam Charles Michel”.

6

SMEunited

A view on the COVID impact on and support measures for SMEs

BusinessEurope

Pierre Gattaz

Markus J. Beyrer

Charles Michel

(7)  SMEunited “
  A view on the COVID impact on and support measures for SMEs” (Covid ietekmes uz MVU un MVU paredzētu pasākumu apskats).

7

SMEunited “

A view on the COVID impact on and support measures for SMEs

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  OV C 282, 20.8.2019., 32. lpp., 3.1.4. punkts.

9

(10)  OV C 282, 20.8.2019., 32. lpp., 1.7. punkts.

10

(11)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., 1.3. un 4.3. punkts.

11

(12)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., 1.13. punkts.

12

(13)  OV C 282, 20.8.2019., 32. lpp., 3.3.1. punkts.

13

(14)  OV C 282, 20.8.2019., 32. lpp., 3.4.1. punkts.

14

(15)  OV C 81, 2.3.2018., 145. lpp.

15

(16)  OV C 282, 20.8.2019., 32. lpp., 1.3. punkts.

16

(17)  OV C 282, 20.8.2019., 32. lpp., 3.5.5. punkts.

17

(18)  Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma.

18

SURE

(19)  Eiropas sociālo partneru kopīgais paziņojums par Covid-19.

19

(20)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., 5.1. punkts.

20

(21)  EESK atzinums “Pienācīgas minimālās algas visā Eiropā” (SOC/632) (tiek izstrādāts).

21

(22)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., OV C 129, 11.4.2018., 1. lpp.

22

(23)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., 5.5. punkts.

23

(24)  EESK atzinums “Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma) (SOC/629) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 8. lpp.).

24

Oficiālā Vēstneša

(25)  OV C 97, 24.3.2020., 32. lpp.

25

(26)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., 5.9. punkts.

26

(27)  “Eiropas sociālo partneru autonomais pamatnolīgums par aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritāti”.

27

(28)  OV C 237, 6.7.2018., 57. lpp., 5.9. punkts, un atzinums par tematu “Pārmaiņas darba pasaulē un ilgdzīvošana/sabiedrības novecošana. Nosacījumi gados vecāku darba ņēmēju aktivitātes saglabāšanai jaunajā darba pasaulē” (OV C 14, 15.1.2020., 60. lpp.).

28

---

| 14.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/29

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka konkrētus pārejas noteikumus Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) atbalstam 2021. gadā un ar kuru attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2021. gadam groza Regulu (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 un (ES) Nr. 1308/2013, un ar kuru attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013”

(COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD))

(2020/C 232/04)

| Vienīgais ziņotājs: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Vienīgais ziņotājs:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Apspriešanās | Padome, 22.11.2019.
  Eiropas Parlaments, 25.11.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 6.3.2020. |
| Pieņemts plenārsesijā | 7.5.2020. |
| Plenārsesija | 551 – Neklātienes plenārsesija |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 254/0/7 |

Apspriešanās

Padome, 22.11.2019.

Eiropas Parlaments, 25.11.2019.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

6.3.2020.

Pieņemts plenārsesijā

7.5.2020.

Plenārsesija

551 – Neklātienes plenārsesija

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

254/0/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK pauž atzinību Komisijai par priekšlikumu 2021. gadu noteikt par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP, pirmā un otrā pīlāra) pārejas gadu: gads bez pirmā pīlāra tiešā atbalsta būtu radījis deficītu visiem lauksaimniekiem; gads bez otrā pīlāra atbalsta būtu liedzis uzņemties saistības par augstu vides vai klimata mērķu īstenošanu, un tādā gadījumā tiktu atlikti ieguldījumi modernizācijā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komisijas priekšlikums paredz, ka pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī, ilgs vienu gadu. EESK visnotaļ iesaka ieviest elastīgu mehānismu, kas šo periodu pagarinātu par vēl vienu gadu un kas būtu jāizmanto automātiski, ja vien līdz 2020. gada 30. oktobrim netiks panākta un apstiprināta vienošanās par turpmāko ES ilgtermiņa budžetu (DFS) un kopējo lauksaimniecības politiku. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ir gandarīta, ka ir saglabāti atbalsta saņemšanas nosacījumi 2020.–2021. gadam, jo ES lauksaimnieki jau ievēro nosacījumus un zaļināšanas prasības. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK vēlas vērst uzmanību uz izmaiņu paziņošanas termiņu – 2020. gada 1. augustu. Pārāk novēlots lēmums par daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam varētu kļūt par iemeslu tam, ka varētu neizdoties laikā pieņemt nacionālajā līmenī vajadzīgos lēmumus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija ir rīkojusies tālredzīgi un pielāgojusi pamata maksājumu tiesības skaita un vērtības ziņā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pamata maksājumu tiesību konverģence saskaņā ar subsidiaritātes principu paliek dalībvalstu kompetencē. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Iespēja lauku attīstības programmas pagarināt par vienu gadu ir jāpapildina ar iespēju visus neizmantotos 2014.–2020. gadam paredzētos otrā pīlāra līdzekļus izmantot arī pēc 2020. gada. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Komiteja īpaši uzsver, ka steidzami jātērē otrā pīlāra līdzekļi ar mērķi atjaunot aktivitāti pēc Covid-19 izraisītās krīzes. Tos vajadzētu izmantot, lai atbalstītu jaunu lauksaimnieku ienākšanu, krīzes laikā ļoti pieprasītās īsās ķēdes, kolektīvās ražošanas darbības un lauku tūrisma tirgvedību. Īpaša uzmanība šajā kontekstā jāvelta no tūrisma lielā mērā atkarīgajiem tālākajiem reģioniem, salu, kalnu un izolētajiem reģioniem. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | EESK ir gandarīta par otrā pīlāra daudzgadu pasākumu (bioloģiskās lauksaimniecības pasākumu, agrovides un klimata pasākumu) pagarināšanu par vienu gadu, bet vēlas, lai to saistību ilgums tiktu pagarināts līdz pieciem gadiem tāpat kā 2014.–2020. gada laikposmā. Ierosinājums to noteikt uz trijiem gadiem noteikti radīs administratīvas problēmas, bet vide no tā nekādus rezultātus negūs. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Konteksta elementi

| 2.1. | Ar KLP saistītais budžeta plāns beigsies 2020. gada 31. decembrī. Lai gan pašreizējās KLP regulas nav oficiāli ierobežotas laikā, attiecīga budžeta piešķīruma neesamība tās padarīs nepiemērojamas. Turklāt tiesību aktu priekšlikumi par KLP nākamajam plānošanas posmam (2021–2027) vēl ir tikai apspriešanas stadijā un visticamāk netiks pieņemti tik ātri, lai šo jauno KLP būtu iespējams sākt īstenot 2021. gada 1. janvārī. Pašlaik visās dalībvalstīs tiek izstrādāti ar KLP saistītie stratēģiskie plāni, kuru īstenošanu būs iespējams sākt ne ātrāk kā 2022. gada 1. janvārī. Tāpēc 2021. gadam ir nepieciešama pārejas regula. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisijas priekšlikums paredz, ka pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī, ilgs vienu gadu. EESK visnotaļ iesaka ieviest elastīgu mehānismu, kas šo periodu pagarinātu par vēl vienu gadu un kas būtu jāizmanto automātiski, ja vien līdz 2020. gada 30. oktobrim netiks panākta un apstiprināta vienošanās par turpmāko ES ilgtermiņa budžetu (DFS) un kopējo lauksaimniecības politiku. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eiropas Komisija pašlaik gatavo šo dokumentu, taču tajā nav šādu punktu:






  — | lēmums par pamata maksājumu tiesību konverģenci 2020. gadā – tam jāstājas spēkā 2020. gada 1. janvārī, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

lēmums par pamata maksājumu tiesību konverģenci 2020. gadā – tam jāstājas spēkā 2020. gada 1. janvārī,

| — | attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmas (POSEI) grozījumi, kas stāsies spēkā 2021. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

—

attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmas (POSEI) grozījumi, kas stāsies spēkā 2021. gada 1. janvārī.

| 2.4. | Šajā regulā būs ietverti arī pašreizējo regulu pagarinājumi un grozījumi, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt attiecīgus budžeta līdzekļus pagarinātajiem pasākumiem. Ar to tiks grozītas šādas regulas:






  — | (ES) Nr. 1303/2013 (1): kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (1., 2. un 3. pants), |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

(ES) Nr. 1303/2013 (1): kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (1., 2. un 3. pants),

| — | (ES) Nr. 1305/2013 (2): atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (6. un 8. pants), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1305/2013 (2): atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (6. un 8. pants),

| — | (ES) Nr. 1306/2013 (3): kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība (6., 7. un 9. pants), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1306/2013 (3): kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība (6., 7. un 9. pants),

| — | (ES) Nr. 1307/2013 (4): noteikumi par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem (ELGF) (10. pants), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1307/2013 (4): noteikumi par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem (ELGF) (10. pants),

| — | (ES) Nr. 1308/2013 (5): lauksaimniecības produktu tirgu kopīga organizācija (TKO) (6., 7. un 11. pants), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1308/2013 (5): lauksaimniecības produktu tirgu kopīga organizācija (TKO) (6., 7. un 11. pants),

| — | (ES) Nr. 228/2013 (6) (un (ES) Nr. 229/2013 (7)): īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (POSEI) (un īpaši pasākumi lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām) (12. un 13. pants). |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 228/2013 (6) (un (ES) Nr. 229/2013 (7)): īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (POSEI) (un īpaši pasākumi lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām) (12. un 13. pants).

| 2.5. | Tādējādi 2021. gadam paredzētais budžets būs saskaņots ar to, kas būs noteikts daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā 2021.–2027. gadam, par kuru Padomē joprojām nav panākta vienošanās un par kuru vēl nav nobalsojis Eiropas Parlaments (grozījumi nav iespējami). Komisijas priekšlikumi ir šādi:






  — | 2021. gada budžets, kas paredzēts ELGF (39,884 miljardi EUR) un ELFLA (12,258 miljardi EUR): atbilst tam, kas paredzēts nākamajā KLP regulā un daudzgadu finanšu shēmas regulā, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

2021. gada budžets, kas paredzēts ELGF (39,884 miljardi EUR) un ELFLA (12,258 miljardi EUR): atbilst tam, kas paredzēts nākamajā KLP regulā un daudzgadu finanšu shēmas regulā,

| — | 2021. gadā spēkā esošo noteikumu un prasību kopums: lauksaimniekiem vēl vienu gadu tiek piešķirts atbalsts atbilstoši noteikumiem un prasībām, kuras bija spēkā 2014.–2020. gada laikposmā, |
| --- | --- |

—

2021. gadā spēkā esošo noteikumu un prasību kopums: lauksaimniekiem vēl vienu gadu tiek piešķirts atbalsts atbilstoši noteikumiem un prasībām, kuras bija spēkā 2014.–2020. gada laikposmā,

| — | līdzekļu pārvešana: dalībvalstīm ir iespēja pēc 2020. gada turpināt līdzekļu pārvešanu starp ELGF un ELFLA, ievērojot vispārējiem gadījumiem noteikto 15 % ierobežojumu, |
| --- | --- |

—

līdzekļu pārvešana: dalībvalstīm ir iespēja pēc 2020. gada turpināt līdzekļu pārvešanu starp ELGF un ELFLA, ievērojot vispārējiem gadījumiem noteikto 15 % ierobežojumu,

| — | pamata maksājumu tiesību piešķiršana un vērtība: iespēja labot kļūdas, kuras pieļāvušas dalībvalstis maksājumu tiesību piešķiršanā gan skaita, gan vērtības ziņā, |
| --- | --- |

—

pamata maksājumu tiesību piešķiršana un vērtība: iespēja labot kļūdas, kuras pieļāvušas dalībvalstis maksājumu tiesību piešķiršanā gan skaita, gan vērtības ziņā,

| — | pamata maksājumu tiesību vērtības konverģence: iespēja dalībvalstīm turpināt pamata maksājumu tiesību konverģences procesus pēc 2019. gada: 2020. un/vai 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

pamata maksājumu tiesību vērtības konverģence: iespēja dalībvalstīm turpināt pamata maksājumu tiesību konverģences procesus pēc 2019. gada: 2020. un/vai 2021. gadā,

| — | rezerve krīzes situācijām: pārejas posmā tiek saglabāta apmērā, kas vienāds ar 2014. –2020. gada plānošanas posmam paredzēto summu, respektīvi, 400 miljoni EUR (2011. gada cenas), |
| --- | --- |

—

rezerve krīzes situācijām: pārejas posmā tiek saglabāta apmērā, kas vienāds ar 2014. –2020. gada plānošanas posmam paredzēto summu, respektīvi, 400 miljoni EUR (2011. gada cenas),

| — | ELFLA īstenošana: iespēja izņēmuma kārtā pagarināt lauku attīstības programmas par vienu gadu, |
| --- | --- |

—

ELFLA īstenošana: iespēja izņēmuma kārtā pagarināt lauku attīstības programmas par vienu gadu,

| — | otrā pīlāra daudzgadu pasākumi (bioloģiskās lauksaimniecības pasākumi, agrovides un klimata pasākumi): iespēja par vienu gadu pagarināt 2014.–2020. gada laikposmam paredzētos daudzgadu pasākumus. Attiecībā uz jaunām saistībām dalībvalstīm tās būs jāpiedāvā īsākam laikposmam (maksimālais ilgums trīs gadi), |
| --- | --- |

—

otrā pīlāra daudzgadu pasākumi (bioloģiskās lauksaimniecības pasākumi, agrovides un klimata pasākumi): iespēja par vienu gadu pagarināt 2014.–2020. gada laikposmam paredzētos daudzgadu pasākumus. Attiecībā uz jaunām saistībām dalībvalstīm tās būs jāpiedāvā īsākam laikposmam (maksimālais ilgums trīs gadi),

| — | TKO un POSEI: lai nodrošinātu atbilstību nākamajā daudzgadu finanšu shēmā paredzētajai ELGF kopējai summai, nepieciešamas piešķīrumu korekcijas. |
| --- | --- |

—

TKO un POSEI: lai nodrošinātu atbilstību nākamajā daudzgadu finanšu shēmā paredzētajai ELGF kopējai summai, nepieciešamas piešķīrumu korekcijas.

3.   Paziņojumi, kas jāparedz

| 3.1. | Ne vēlāk kā desmit dienas pēc pārejas regulas stāšanās spēkā:






  — | Tiks vai netiks piemērots lauku attīstības programmu pagarinājums līdz 2021. gada 31. decembrim.






  — | To reģionālo programmu uzskaitījums, kuras jāpagarina. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

Tiks vai netiks piemērots lauku attīstības programmu pagarinājums līdz 2021. gada 31. decembrim.

—

To reģionālo programmu uzskaitījums, kuras jāpagarina.

| — | Atbilstošs budžeta piešķīrums, ievērojot 2021. gada sadalījumu (un attiecīgi tā 2021. gada budžeta daļa, kas netiks pārcelta 2022.–2027. gada laikposmam). |
| --- | --- |

—

Atbilstošs budžeta piešķīrums, ievērojot 2021. gada sadalījumu (un attiecīgi tā 2021. gada budžeta daļa, kas netiks pārcelta 2022.–2027. gada laikposmam).

| — | Ar nosacījumu, ka jāvar pierādīt līdzekļu trūkuma risku un nespēju uzņemties jaunas juridiskas saistības atbilstoši regulai par ELFLA īstenošanu laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

—

Ar nosacījumu, ka jāvar pierādīt līdzekļu trūkuma risku un nespēju uzņemties jaunas juridiskas saistības atbilstoši regulai par ELFLA īstenošanu laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam.

| 3.2. | Ne vēlāk kā mēnesi pēc pārejas regulas stāšanās spēkā:






  — | Tiks vai netiks 2020. gadā turpināta procedūra pamata maksājumu tiesību vērtības iekšējai konverģencei vidējās vērtības virzienā. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

Tiks vai netiks 2020. gadā turpināta procedūra pamata maksājumu tiesību vērtības iekšējai konverģencei vidējās vērtības virzienā.

| 3.3. | Līdz 2020. gada 1. augustam:






  — | Tiks vai netiks ieviests 2021. kalendārajā gadā to tiešo maksājumu samazinājums, kas pārsniedz 150 000 EUR gadā, kā arī jebkurš paredzamais samazinājumu rezultāts attiecībā uz 2021. gadu.






  — | Izvēle pārnest vai nepārnest līdzekļus, un, ja līdzekļi tiks pārnesti, kādā procentuālā apmērā (līdz 15 %) no 2021. gada ELGF, lai piešķirtu papildu finansējumu 2022. gada ELFLA. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

—

Tiks vai netiks ieviests 2021. kalendārajā gadā to tiešo maksājumu samazinājums, kas pārsniedz 150 000 EUR gadā, kā arī jebkurš paredzamais samazinājumu rezultāts attiecībā uz 2021. gadu.

—

Izvēle pārnest vai nepārnest līdzekļus, un, ja līdzekļi tiks pārnesti, kādā procentuālā apmērā (līdz 15 %) no 2021. gada ELGF, lai piešķirtu papildu finansējumu 2022. gada ELFLA.

| — | Izvēle pārnest vai nepārnest līdzekļus, un, ja līdzekļi tiks pārnesti, tad kādā procentuālā apmērā (līdz 15 %) no 2022. gada ELFLA, lai piešķirtu papildu finansējumu 2021. gada ELGF. |
| --- | --- |

—

Izvēle pārnest vai nepārnest līdzekļus, un, ja līdzekļi tiks pārnesti, tad kādā procentuālā apmērā (līdz 15 %) no 2022. gada ELFLA, lai piešķirtu papildu finansējumu 2021. gada ELGF.

| — | 2021. gadam: tiks vai netiks piešķirts pārdalošais maksājums. |
| --- | --- |

—

2021. gadam: tiks vai netiks piešķirts pārdalošais maksājums.

| — | 2021. gadam procentuāls apmērs no 2021. gada ELGF maksimālā apjoma šādiem atbalsta veidiem:






  — | pārdalošais maksājums, |
| --- | --- | --- |

—

2021. gadam procentuāls apmērs no 2021. gada ELGF maksimālā apjoma šādiem atbalsta veidiem:

—

pārdalošais maksājums,

| — | maksājums gados jauniem lauksaimniekiem (atgādinājums: noteikumos paredzētais maksimālais apmērs: 2 %), |
| --- | --- |

—

maksājums gados jauniem lauksaimniekiem (atgādinājums: noteikumos paredzētais maksimālais apmērs: 2 %),

| — | brīvprātīgs saistītais atbalsts (atgādinājums: noteikumos paredzētais maksimālais apmērs: 15 %), |
| --- | --- |

—

brīvprātīgs saistītais atbalsts (atgādinājums: noteikumos paredzētais maksimālais apmērs: 15 %),

| — | maksājums apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, pirmā pīlāra ietvaros, |
| --- | --- |

—

maksājums apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, pirmā pīlāra ietvaros,

| — | piezīme: pamata maksājuma shēmas maksimālo apmēru aprēķina, no ELGF maksimālā gada apmēra atņemot citiem atbalsta veidiem noteiktos maksimālos apmērus (kā 2015.–2020. gada laikposmā). |
| --- | --- |

—

piezīme: pamata maksājuma shēmas maksimālo apmēru aprēķina, no ELGF maksimālā gada apmēra atņemot citiem atbalsta veidiem noteiktos maksimālos apmērus (kā 2015.–2020. gada laikposmā).

| — | Pamata maksājuma shēmas piemērošana vai nepiemērošana reģionālā līmenī 2021. gadā (reģioni ir definēti pēc objektīviem kritērijiem un bez diskriminācijas pēc agronomiskām un sociāli ekonomiskām iezīmēm, to reģionālā potenciāla vai to institucionālās vai administratīvās struktūras). |
| --- | --- |

—

Pamata maksājuma shēmas piemērošana vai nepiemērošana reģionālā līmenī 2021. gadā (reģioni ir definēti pēc objektīviem kritērijiem un bez diskriminācijas pēc agronomiskām un sociāli ekonomiskām iezīmēm, to reģionālā potenciāla vai to institucionālās vai administratīvās struktūras).

| — | Tiks vai netiks 2021. gadā turpināta procedūra pamata maksājumu tiesību vērtības iekšējai konverģencei vidējās vērtības virzienā. |
| --- | --- |

—

Tiks vai netiks 2021. gadā turpināta procedūra pamata maksājumu tiesību vērtības iekšējai konverģencei vidējās vērtības virzienā.

| 3.4. | Ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī:






  — | Grozījumi olīveļļas un galda olīvu nozarei paredzētajās darba programmās. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

Grozījumi olīveļļas un galda olīvu nozarei paredzētajās darba programmās.

| 3.5. | ELGF maksimālā apjoma sadalījums dažādiem pirmā pīlāra atbalsta veidiem: |
| --- | --- |

3.5.

Dalībvalstīm būs par 2021. gadu jāpaziņo par budžeta piešķiršanu katram no pirmā pīlāra atbalsta veidiem. Izņēmums ir zaļināšana, kas arī turpmāk būs 30 % no pirmā pīlāra; dalībvalstīm ir iespēja katru gadu pārskatīt, cik lielu daļu no ELGF piešķirt pārdalošajam maksājumam un brīvprātīgajam saistītajam atbalstam.

| 3.6. | Tiešo maksājumu samazināšana:






  — | Konteksts: pašreizējās Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. pantā dalībvalstīm nav paredzēts pienākums no 2015. gada līdz 2020. gadam paziņot par lēmumiem ieviest to tiešo maksājumu samazinājumu, kuri pārsniedz 150 000 EUR, kas vienam lauksaimniekam piešķirami par konkrētu kalendāro gadu. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Konteksts: pašreizējās Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. pantā dalībvalstīm nav paredzēts pienākums no 2015. gada līdz 2020. gadam paziņot par lēmumiem ieviest to tiešo maksājumu samazinājumu, kuri pārsniedz 150 000 EUR, kas vienam lauksaimniekam piešķirami par konkrētu kalendāro gadu.

| — | Priekšlikums pārejas regulā: lai nodrošinātu pašreizējās sistēmas kontinuitāti, dalībvalstīm ir jāpaziņo arī par saviem lēmumiem piemērot samazinājumu tiem tiešajiem maksājumiem, kas pārsniedz 150 000 EUR, un par samazināšanas paredzamo rezultātu kalendārajā 2021. gadā. Regula nodrošina lielāku elastību dalībvalstīm un tām dod iespēju pielāgot pamata maksājumu tiesību vai rezerves vērtību, vajadzības gadījumā izmantojot atšķirīgas korekcijas likmes. Šajā gadījumā, ja dalībvalstu paziņojumi attiecas uz dažādiem pirmā pīlāra atbalsta veidiem piešķirtajiem maksimālajiem ELGF apjomiem, kas ietekmē pamata maksājuma shēmai piemērojamo maksimālo apjomu, dalībvalstīm, atkarībā no pamata maksājuma shēmas maksimālā apjoma izmaiņām, ir:






  — | lineārā veidā jāsamazina vai jāpalielina visu pamata maksājumu tiesību vērtība un/vai |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums pārejas regulā: lai nodrošinātu pašreizējās sistēmas kontinuitāti, dalībvalstīm ir jāpaziņo arī par saviem lēmumiem piemērot samazinājumu tiem tiešajiem maksājumiem, kas pārsniedz 150 000 EUR, un par samazināšanas paredzamo rezultātu kalendārajā 2021. gadā. Regula nodrošina lielāku elastību dalībvalstīm un tām dod iespēju pielāgot pamata maksājumu tiesību vai rezerves vērtību, vajadzības gadījumā izmantojot atšķirīgas korekcijas likmes. Šajā gadījumā, ja dalībvalstu paziņojumi attiecas uz dažādiem pirmā pīlāra atbalsta veidiem piešķirtajiem maksimālajiem ELGF apjomiem, kas ietekmē pamata maksājuma shēmai piemērojamo maksimālo apjomu, dalībvalstīm, atkarībā no pamata maksājuma shēmas maksimālā apjoma izmaiņām, ir:

—

lineārā veidā jāsamazina vai jāpalielina visu pamata maksājumu tiesību vērtība un/vai

| — | jāsamazina vai jāpalielina nacionālā vai reģionālā rezerve. |
| --- | --- |

—

jāsamazina vai jāpalielina nacionālā vai reģionālā rezerve.

| 3.7. | Pamata maksājumu tiesību skaits un vērtība:






  — | Konteksts: iespējams, ka atsevišķas dalībvalstis, 2015. gadā piešķirot pamata maksājumu tiesības, ir kļūdījušās, nosakot to skaitu un vērtību. Liela daļa šo kļūdu, pat ja tās ir pieļautas tikai viena lauksaimnieka saistībā, ietekmē pamata maksājumu tiesību vērtību visiem lauksaimniekiem un visiem gadiem. Dažas dalībvalstis ir kļūdījušās arī pēc 2015. gada, piešķirot pamata maksājumu tiesības no rezerves, (piemēram, vidējās vērtības aprēķina kļūdas). Šādas neprecizitātes parasti tiek novērstas ar finanšu korekciju, līdz brīdim, kad attiecīgā dalībvalsts veic korektīvus pasākumus. |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

Konteksts: iespējams, ka atsevišķas dalībvalstis, 2015. gadā piešķirot pamata maksājumu tiesības, ir kļūdījušās, nosakot to skaitu un vērtību. Liela daļa šo kļūdu, pat ja tās ir pieļautas tikai viena lauksaimnieka saistībā, ietekmē pamata maksājumu tiesību vērtību visiem lauksaimniekiem un visiem gadiem. Dažas dalībvalstis ir kļūdījušās arī pēc 2015. gada, piešķirot pamata maksājumu tiesības no rezerves, (piemēram, vidējās vērtības aprēķina kļūdas). Šādas neprecizitātes parasti tiek novērstas ar finanšu korekciju, līdz brīdim, kad attiecīgā dalībvalsts veic korektīvus pasākumus.

| — | Priekšlikums pārejas regulā: ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš pirmā pamata maksājuma tiesību piešķīruma 2015. gadā, un dalībvalstu pūles noteikt, attiecīgā gadījumā, pareizas tiesības, kā arī, domājot par juridisko noteiktību, maksājumtiesību skaits un vērtība būtu jāuzskata par likumīgām un pareizām no 2021. gada 1. janvāra. Šis noteikums neattiecas uz pamata maksājumu tiesībām, kas lauksaimniekiem piešķirtas, balstoties uz faktuāli nepareiziem pieprasījumiem, izņemot tos gadījumus, kad ir pamats uzskatīt, ka šo kļūdu lauksaimnieks nebūtu varējis pamanīt. |
| --- | --- |

—

Priekšlikums pārejas regulā: ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš pirmā pamata maksājuma tiesību piešķīruma 2015. gadā, un dalībvalstu pūles noteikt, attiecīgā gadījumā, pareizas tiesības, kā arī, domājot par juridisko noteiktību, maksājumtiesību skaits un vērtība būtu jāuzskata par likumīgām un pareizām no 2021. gada 1. janvāra. Šis noteikums neattiecas uz pamata maksājumu tiesībām, kas lauksaimniekiem piešķirtas, balstoties uz faktuāli nepareiziem pieprasījumiem, izņemot tos gadījumus, kad ir pamats uzskatīt, ka šo kļūdu lauksaimnieks nebūtu varējis pamanīt.

| 3.8. | Pamata maksājuma tiesību konverģence: |
| --- | --- |

3.8.

Lai turpinātu konverģences procesu pēc tuneļa metodes un nodrošinātu tiešo maksājumu taisnīgāku sadali, dalībvalstis var turpināt pamata maksājumu tiesību vērtību konverģenci valsts vai reģionālās vidējās vērtības virzienā pēc 2019. gada, nevis tiekties uz vienādu likmi vai saglabāt pamata maksājumu tiesību vērtību 2019. gada līmenī. Pārejas regulā dalībvalstīm ir noteikts pienākums katru gadu paziņot par konverģences lēmumu nākamajam gadam. Tas attieksies uz 2020. un 2021. gadu. Ja tiek nolemts 2020. gadā turpināt iekšējo konverģenci, lauksaimnieku turējumā 2019. gada 31. decembrī esošās pamata maksājumu tiesības, kuru vērtība ir zemāka par valsts vai reģionālo vidējo vērtību, 2020. gadā tiks palielinātas vērtības ziņā. Šī palielinājuma finansēšanas nolūkā 2019. gada 31. decembrī lauksaimnieku turējumā esošās pamata maksājumu tiesības, kuru vērtība ir augstāka par vidējo vērtību valstī vai reģionā, tiks samazinātas. Šādu mehānismu būs iespējams izmantot arī 2021. gadā.

| 3.9. | Vienotā platībmaksājuma shēma (VPMS):






  — | Konteksts: atsevišķas dalībvalstis pamata maksājumus īsteno bez pamata maksājumu tiesību piešķiršanas, respektīvi bez vēsturiskām atsaucēm, izmantojot vienoto platībmaksājuma shēmu. Šāda sistēma bija iespējama tikai līdz 2020. gada 31. decembrim. Jaunajā regulā par KLP dalībvalstīm ir dota iespēja pamata maksājumus īstenot ne tikai balstoties uz vēsturiskām atsaucēm, bet arī balstoties uz platību. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Konteksts: atsevišķas dalībvalstis pamata maksājumus īsteno bez pamata maksājumu tiesību piešķiršanas, respektīvi bez vēsturiskām atsaucēm, izmantojot vienoto platībmaksājuma shēmu. Šāda sistēma bija iespējama tikai līdz 2020. gada 31. decembrim. Jaunajā regulā par KLP dalībvalstīm ir dota iespēja pamata maksājumus īstenot ne tikai balstoties uz vēsturiskām atsaucēm, bet arī balstoties uz platību.

| — | Priekšlikums pārejas regulā: regulā ir dota iespēja pagarināt VPMS īstenošanu laikposmā pēc 2020. gada 31. decembra atbilstoši pašreizējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Priekšlikums pārejas regulā: regulā ir dota iespēja pagarināt VPMS īstenošanu laikposmā pēc 2020. gada 31. decembra atbilstoši pašreizējiem noteikumiem.

| 3.10. | Partnerības nolīgums: dalībvalstu partnerības nolīgumam, kurā ir noteikts kopējs pamats četru Eiropas fondu, tostarp ELFLA piesaistei laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, arī turpmāk ir jākalpo par stratēģisko ietvardokumentu 2021. gadam. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | 2014.–2020. gada reģionālo lauku attīstības programmu pagarināšana uz 2021. gadu:






  — | Dalībvalstis var pieņemt lēmumu par reģionālo lauku attīstības programmu pagarināšanu vai nepagarināšanu. Desmit dienu laikā pēc pārejas regulas stāšanās spēkā Eiropas Komisija ir jāinformē par šo lēmumu un par attiecīgo budžetu atbilstoši līdzekļu sadalījumam 2021. gadam. |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

Dalībvalstis var pieņemt lēmumu par reģionālo lauku attīstības programmu pagarināšanu vai nepagarināšanu. Desmit dienu laikā pēc pārejas regulas stāšanās spēkā Eiropas Komisija ir jāinformē par šo lēmumu un par attiecīgo budžetu atbilstoši līdzekļu sadalījumam 2021. gadam.

| — | Šī procedūra nav saistīta ar spēkā esošo lauku attīstības programmu pārskatīšanas procedūru. |
| --- | --- |

—

Šī procedūra nav saistīta ar spēkā esošo lauku attīstības programmu pārskatīšanas procedūru.

| — | Šajā paziņojumā ir jāpierāda līdzekļu trūkuma risks un nespēja uzņemties jaunas juridiskas saistības atbilstoši regulai par ELFLA īstenošanu laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

—

Šajā paziņojumā ir jāpierāda līdzekļu trūkuma risks un nespēja uzņemties jaunas juridiskas saistības atbilstoši regulai par ELFLA īstenošanu laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam.

| — | Šis pagarinājums tiks finansēts no ELFLA budžeta, kas pieņemts 2021. gadam. |
| --- | --- |

—

Šis pagarinājums tiks finansēts no ELFLA budžeta, kas pieņemts 2021. gadam.

| — | Pagarinātajos lauku attīstības plānos būs jāsaglabā vides un klimata jomā uzstādītie mērķi vismaz līdzšinējā apmērā. |
| --- | --- |

—

Pagarinātajos lauku attīstības plānos būs jāsaglabā vides un klimata jomā uzstādītie mērķi vismaz līdzšinējā apmērā.

| — | Ja ir saglabājies iepriekšējo gadu līdzekļu atlikums, dalībvalstis var arī nepagarināt savus reģionālos lauku attīstības plānus; tādā gadījumā tām ir iespēja 2021. gada ELFLA līdzekļus pārvirzīt finanšu piešķīrumiem, kas paredzēti 2022.–2025. gadam. |
| --- | --- |

—

Ja ir saglabājies iepriekšējo gadu līdzekļu atlikums, dalībvalstis var arī nepagarināt savus reģionālos lauku attīstības plānus; tādā gadījumā tām ir iespēja 2021. gada ELFLA līdzekļus pārvirzīt finanšu piešķīrumiem, kas paredzēti 2022.–2025. gadam.

| 3.12. | Lauku attīstības plānu pagarināšanas sekas: šā pagarinājuma rezultātā par vienu gadu tiek pagarināti visi termiņi (ikgadējais ziņojums par īstenošanu un izvērtēšanas sanāksme līdz 2024. gadam, ex post novērtējuma ziņojums ir jāpabeidz pirms 2025. gada 31. decembra) un izdevumu (radušies un samaksāti līdz 2024. gada 31. decembrim) attiecināmības termiņš. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Daudzgadu saistību pagarināšana un nostiprināšana līgumos:






  — | 1. variants: agrovides un klimata pasākumi, pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību un tās saglabāšana, dzīvnieku labturība.
  Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko dalībvalstis uzņemas no 2021. gada, tās savās lauku attīstības programmās nosaka laikposmu no viena līdz trim gadiem. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

1. variants: agrovides un klimata pasākumi, pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību un tās saglabāšana, dzīvnieku labturība.

Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko dalībvalstis uzņemas no 2021. gada, tās savās lauku attīstības programmās nosaka laikposmu no viena līdz trim gadiem.

| — | 2. variants: agrovides un klimata pasākumi, pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību un tās saglabāšana.
  Ja dalībvalsts paredz saistību ikgadēju pagarināšanu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2021. gada pagarinājums nedrīkst pārsniegt vienu gadu (uzmanību: saistībā ar atbalstu bioloģiskai lauksaimniecībai šī pagarināšanas iespēja attiecas tikai uz bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšanu, un neskar pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību). |
| --- | --- |

—

2. variants: agrovides un klimata pasākumi, pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību un tās saglabāšana.

Ja dalībvalsts paredz saistību ikgadēju pagarināšanu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2021. gada pagarinājums nedrīkst pārsniegt vienu gadu (uzmanību: saistībā ar atbalstu bioloģiskai lauksaimniecībai šī pagarināšanas iespēja attiecas tikai uz bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšanu, un neskar pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību).

| — | 3. variants: agrovides un klimata pasākumi, bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšana un dzīvnieku labturība.
  Attiecībā uz jaunām saistībām, kuras seko uzreiz pēc sākotnējā laikposmā noteiktajām saistībām, un kuru termiņš pienāks 2021. gadā, šo jauno saistību termiņš var būt tikai viens gads. |
| --- | --- |

—

3. variants: agrovides un klimata pasākumi, bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšana un dzīvnieku labturība.

Attiecībā uz jaunām saistībām, kuras seko uzreiz pēc sākotnējā laikposmā noteiktajām saistībām, un kuru termiņš pienāks 2021. gadā, šo jauno saistību termiņš var būt tikai viens gads.

| 3.14. | To izdevumu attiecināmība, kuri aptver nacionālo stratēģisko plānu un pāreju starp plānošanas periodiem: lai padarītu vienkāršāku pāreju starp iepriekšējiem un nākamajiem plānošanas periodiem, sekojošiem izdevumiem jābūt atbilstīgiem ELFLA 2022.–2027. gada laikposmam un paredzētiem nacionālajos stratēģiskajos plānos (summa un ELFLA ieguldījuma likme).






  — | Izdevumi, kas saistīti ar iepriekšējos plānošanas periodos paredzētām saistībām [saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (8) vai Regulu (ES) Nr. 1305/2013] un kuru termiņš ir tālāks par 2024. gada 1. janvāri vai 2025. gada 1. janvāri (gadījumā, kad piecu gadu saistības ir noteiktas 2019. vai 2020. tirdzniecības gada laikā). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Izdevumi, kas saistīti ar iepriekšējos plānošanas periodos paredzētām saistībām [saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (8) vai Regulu (ES) Nr. 1305/2013] un kuru termiņš ir tālāks par 2024. gada 1. janvāri vai 2025. gada 1. janvāri (gadījumā, kad piecu gadu saistības ir noteiktas 2019. vai 2020. tirdzniecības gada laikā).

| 3.15. | Programma augļu un dārzeņu nozarei:
  Ražotāju organizācijām, kurām ir darbības programmas, kuru termiņš ir tālāks par 2021. gada 31. decembri, ir līdz 2021. gada 15. septembrim savai dalībvalstij jāiesniedz lūgums atļaut darbības programmas maiņu, lai būtu iespējams ievērot noteikumus, kas paredzēti jaunajā regulā par stratēģiskajiem plāniem, vai arī aizstāt to ar jaunu programmu atbilstoši minētajai regulai. Ja ražotāju organizācija nebūs iesniegusi grozītu darbības programmu vai tā nebūs aizstāta, tās termiņš beigsies 2021. gada 31. decembrī. Darbības programmas, kuras paredzētas laikposmam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam, ir jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim. Ražotāju organizācijas, to apvienības un starpnozaru organizācijas var attiecīgi grozīt savas darba programmas. Par tām Komisija jāinformē līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

3.15.

Ražotāju organizācijām, kurām ir darbības programmas, kuru termiņš ir tālāks par 2021. gada 31. decembri, ir līdz 2021. gada 15. septembrim savai dalībvalstij jāiesniedz lūgums atļaut darbības programmas maiņu, lai būtu iespējams ievērot noteikumus, kas paredzēti jaunajā regulā par stratēģiskajiem plāniem, vai arī aizstāt to ar jaunu programmu atbilstoši minētajai regulai. Ja ražotāju organizācija nebūs iesniegusi grozītu darbības programmu vai tā nebūs aizstāta, tās termiņš beigsies 2021. gada 31. decembrī. Darbības programmas, kuras paredzētas laikposmam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam, ir jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim. Ražotāju organizācijas, to apvienības un starpnozaru organizācijas var attiecīgi grozīt savas darba programmas. Par tām Komisija jāinformē līdz 2020. gada 31. decembrim.

| 3.16. | Programmas olīveļļas un galda olīvu nozares atbalstam;
  Darbības programmas, kuras paredzētas laikposmam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam, ir jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim. Ražotāju organizācijas, to apvienības un starpnozaru organizācijas var attiecīgi grozīt savas darba programmas. Par tām Komisija jāinformē līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

3.16.

Darbības programmas, kuras paredzētas laikposmam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam, ir jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim. Ražotāju organizācijas, to apvienības un starpnozaru organizācijas var attiecīgi grozīt savas darba programmas. Par tām Komisija jāinformē līdz 2020. gada 31. decembrim.

| 3.17. | Nacionālās programmas biškopības nozarē:
  Šo nacionālo programmu beigu termiņam jāpienāk līdz 2022. gada 31. jūlijam. Regulas (ES) Nr. 1308/2013. panti, kas saistīti ar biškopības programmām būs jāpiemēro arī pēc 2021. gada 31. decembra attiecībā uz izdevumiem un maksājumiem, kas saistīti arī darbībām, kas īstenotas pirms 2022. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

3.17.

Šo nacionālo programmu beigu termiņam jāpienāk līdz 2022. gada 31. jūlijam. Regulas (ES) Nr. 1308/2013. panti, kas saistīti ar biškopības programmām būs jāpiemēro arī pēc 2021. gada 31. decembra attiecībā uz izdevumiem un maksājumiem, kas saistīti arī darbībām, kas īstenotas pirms 2022. gada 1. augusta.

| 3.18. | Atbalsta programmas vīnkopības nozarē:






  — | Konteksts: ES līdzekļi dalībvalstīm tiek piešķirti ar valsts atbalsta programmu starpniecību. Tās aptver piecus gadus un to mērķis ir finansēt īpašus pasākumus vīnkopības nozares atbalstam. |
| --- | --- | --- |

3.18.

—

Konteksts: ES līdzekļi dalībvalstīm tiek piešķirti ar valsts atbalsta programmu starpniecību. Tās aptver piecus gadus un to mērķis ir finansēt īpašus pasākumus vīnkopības nozares atbalstam.

| — | Priekšlikumi pārejas regulā: valsts atbalsta programmām jābeidzas līdz 2023. gada 15. oktobrim. Regulas (ES) Nr. 1308/2013. panti, kas saistīti ar valsts atbalsta programmu atbalsta pasākumiem būs jāpiemēro arī pēc 2021. gada 31. decembra attiecībā uz izdevumiem un maksājumiem, kas saistīti arī darbībām, kas īstenotas pirms 2023. gada 16. oktobra. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumi pārejas regulā: valsts atbalsta programmām jābeidzas līdz 2023. gada 15. oktobrim. Regulas (ES) Nr. 1308/2013. panti, kas saistīti ar valsts atbalsta programmu atbalsta pasākumiem būs jāpiemēro arī pēc 2021. gada 31. decembra attiecībā uz izdevumiem un maksājumiem, kas saistīti arī darbībām, kas īstenotas pirms 2023. gada 16. oktobra.

Briselē, 2020. gada 7. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

1

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

2

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

3

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

4

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

5

(6)  OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.

6

(7)  OV L 78, 20.3.2013., 41. lpp.

7

(8)  Padomes regula (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

8

---

| 14.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/36

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, groza Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 un (ES) 2019/833 un atceļ Regulu (ES) 2016/1627”

(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

(2020/C 232/05)

| Ziņotājs: | Gabriel Sarró Iparraguirre |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Gabriel Sarró Iparraguirre

| Apspriešanās | Padome: 6.12.2019.
  Eiropas Parlaments, 16.12.2019. |
| --- | --- |
| Kārtība | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 6.3.2020. |
| Pieņemts plenārsesijā | 7.5.2020. |
| Plenārsesija Nr. | 551 – Specializētās nodaļas sanāksme |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 251/0/10 |

Apspriešanās

Padome: 6.12.2019.

Eiropas Parlaments, 16.12.2019.

Kārtība

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

6.3.2020.

Pieņemts plenārsesijā

7.5.2020.

Plenārsesija Nr.

551 – Specializētās nodaļas sanāksme

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

251/0/10

1.   Secinājumi un priekšlikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā piemērojamā zilās tunzivs krājumu daudzgadu pārvaldības plāna pieņemšanu, jo pašreizējā situācija attiecībā uz šo krājumu biomasu, kas sasniegusi vēsturiski augstāko līmeni, ļauj atteikties no ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti iepriekšējā atjaunošanas plānā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja uzskata, ka daudzgadu pārvaldības plāna izveide Eiropas Savienībā, kas nodrošinātu to pasākumu īstenošanu, kuri minēti Ieteikumā Nr. 18-02, kas pieņemts Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) 21. ārpuskārtas sanāksmē 2018. gadā, ir vispiemērotākais veids, kā saglabāt krājumus virs biomasas līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, ņemot vērā šajā zvejniecībā izmantoto dažādo zvejas rīku un metožu īpatnības. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ierosina likumdevējiem atjaunināt regulas priekšlikumu, lai varētu iekļaut grozījumus, par kuriem ICCAT vienojās 2019. gadā savā Ieteikumā Nr. 19-04. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteja uzskata, ka būtu jāgroza priekšlikuma 29. panta 3. punkts, lai to saskaņotu ar Ieteikumu Nr. 19-04, kā paskaidrots šā atzinuma 4. punktā. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Šā regulas priekšlikuma mērķis ir Eiropas Savienībā īstenot ICCAT apstiprināto zilās tunzivs krājumu daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, lai nodrošinātu augstākus biomasas līmeņus nekā tie, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dalībvalstīm, kurām ir zilās tunzivs zvejas iespējas, būs jāizstrādā ikgadējie zvejas plāni, kuros būs iekļautas katrai zvejas rīku grupai iedalītās kvotas, piešķiršanas kritēriji, individuālo kvotu ievērošanas nodrošināšanas pasākumi, zvejas sezonas, apstiprinātās ostas, noteikumi par piezveju un zvejas kuģi, kuriem piešķirtas atļaujas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dalībvalstīm, kurām ir zilās tunzivs zvejas iespējas, būs arī jāizstrādā ikgadējie zvejas kapacitātes pārvaldības plāni, lai savas flotes pielāgotu iedalītajām zvejas iespējām, ikgadējie inspekcijas plāni, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un ikgadējie zivsaimniecības pārvaldības plāni, lai noteiktu zivsaimniecības vajadzībām pieejamo zilo tunzivju aptuveno daudzumu. Visi šie plāni jāiesniedz Komisijai līdz katra gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šajā regulā paredzētie tehniskie pasākumi ietver zvejas sezonu ierobežošanu konkrētām flotēm, piemēram, kuģiem, kas paredzēti zvejai ar riņķvadu, un lielizmēra kuģiem, kas paredzēti zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, minimālā atļautā lieluma vispārēju noteikšanu 30 kg apmērā vai minimālā atļautā garuma noteikšanu virs 115 cm, kā arī atļautā piezvejas apjoma noteikšanu, kas nepārsniedz 20 % no kopējās nozvejas, kura atrodas uz kuģa katra zvejas reisa beigās. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dalībvalstu veicamajos kontroles pasākumos ir iekļauts pienākums vienu mēnesi pirms atļaujas termiņa sākuma iesniegt visu to kuģu sarakstus, kuriem atļauts zvejot un komerciāli izmantot zilās tunzivs resursus, kā arī zivju krātiņveida lamatu sarakstus. Turklāt Komisijai tiek iesniegta sīka informācija par iepriekšējā zvejas gadā atļauju saņēmušo kuģu veiktajām zvejas darbībām, tostarp par katra kuģa gūto nozveju, kā arī informācija par kopīgi veiktām zvejas darbībām. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | To kuģu kapteiņiem, kuru garums ir mazāks par 12 metriem (Zvejas kontroles noteikumi (1) jau paredz šādu prasību attiecībā uz kuģiem, kuru garums ir 12 metri vai vairāk), vismaz četras stundas pirms paredzamās ierašanās ostā ir jāpaziņo attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei nozvejoto zilo tunzivju daudzums, ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūtas nozvejas, un kuģa identifikācijas dati. Turklāt Savienības zvejas kuģiem, uz kuriem ir zilās tunzivis, vai trešo valstu kuģiem, kas atrodas Savienības ūdeņos, ir aizliegts jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dalībvalstīm jābūt atbildīgām par tādas valsts novērotāju programmas īstenošanu, kas nodrošina minimālo procentuālo daļu, kura noteikta atbilstoši dažādiem flotes segmentiem, kā arī jānodrošina ICCAT novērotāja klātbūtne uz kuģiem seineru flotē. Par visām pārvietošanas darbībām iepriekš jāpaziņo attiecīgajai dalībvalstij, lai saņemtu atļauju vai, attiecīgā gadījumā, atteikumu; lai pārbaudītu pārvietoto zivju skaitu, jāizmanto videokameras. Tāpat par īpatņu ievietošanu sprostos ir iepriekš jāpaziņo, un tā ir jāuzrauga, izmantojot videokameras. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dalībvalstis nodrošinās uzraudzību un pārraudzību ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir vismaz 12 metri, un pārbaudes tiks veiktas ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēmas ietvaros. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ir aizliegts tirgot, izkraut, importēt, eksportēt, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, reeksportēt un pārkraut citā kuģī zilās tunzivis, kurām nav līdzi pareizas, pilnīgas un validētas dokumentācijas, kas noteikta šajā regulā. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK kopumā atbalsta regulas priekšlikumu, jo ar to tiek transponēts ICCAT ieteikums. Komiteja ir arī gandarīta par to, ka saistībā ar atjaunošanas plānu zilo tunzivju biomasa ir sasniegusi vēsturiski augstāko līmeni kopš attiecīgo datu uzskaites sākuma. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ICCAT 2019. gadā pieņēma Ieteikumu Nr. 19-04, ar kuru groza Ieteikumu Nr. 18-02, kas ir šā atzinuma priekšmets. Tādēļ Komiteja ierosina likumdevējiem regulas priekšlikumu pielāgot minētajam ieteikumam. |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Īpašas piezīmes |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | 29. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienības kuģi zvejai ar riņķvadu neiesaistās kopīgās zvejas darbībās ar seineriem no citām ICCAT konvencijas līgumslēdzējām pusēm, lai gan Ieteikuma Nr. 19-04 62. punktā ir noteikts, ka “(...) tomēr Konvencijas līgumslēdzēja puse (2), kurai ir mazāk nekā pieci riņķvadu kuģi, var atļaut kopīgas zvejas darbības ar jebkuru citu Konvencijas līgumslēdzēju pusi.
  Katra Konvencijas līgumslēdzēja puse, kas veic kopīgas zvejas darbības, ir atbildīga un atskaitās par nozveju, kas gūta saistībā ar minēto kopīgo zvejas darbību.” |
| --- | --- |

4.1.

Katra Konvencijas līgumslēdzēja puse, kas veic kopīgas zvejas darbības, ir atbildīga un atskaitās par nozveju, kas gūta saistībā ar minēto kopīgo zvejas darbību.”

| 4.2. | Komiteja uzskata, ka regulas priekšlikumā būtu jāņem vērā iepriekšējā punktā paredzētais izņēmums, proti, ka tajā būtu jāatļauj kopīga zveja ar citu līgumslēdzēju pušu flotēm. Tomēr EESK uzskata, ka vispirms būtu jāpanāk divpusēja vienošanās par protokolu attiecībā uz darbības noteikumiem, kas jāievēro kuģiem un jo īpaši katras līgumslēdzējas puses iestādēm saistībā ar spēkā esošajos noteikumos paredzēto nozvejas deklarāciju pārvaldību. |
| --- | --- |

4.2.

Briselē, 2020. gada 7. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

1

(2)  Konvencijas līgumslēdzēja puse (CPC).

2

CPC

---