# Úřední věstník C 170/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 170 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6318. května 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 170

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6318. května 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 170/01 | Sdělení Komise Schválení obsahu předlohy nařízení Komise o změně nařízení (EU) č. 651/2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem | 1 |
| 2020/C 170/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9833 — KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 170/01

Sdělení Komise Schválení obsahu předlohy nařízení Komise o změně nařízení (EU) č. 651/2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem

1

2020/C 170/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9833 — KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 170/03 | Směnné kurzy vůči euru — 15. května 2020 | 21 |
| | Účetní dvůr |
| 2020/C 170/04 | Zvláštní zpráva č. 12/2020 Evropské centrum pro investiční poradenství — centrum bylo ustaveno k posílení investic v EU, jeho dopad však zůstává omezený | 22 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2020/C 170/05 | Výjimky z vnitrostátních předpisů, kterými se provádí směrnice (EU) 2015/849o boji proti praní peněz, pro poskytovatele služeb hazardních her Seznam členských států, které se rozhodly osvobodit poskytovatele některých služeb hazardních her od vnitrostátních předpisů, kterými se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu | 23 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 170/03

Směnné kurzy vůči euru — 15. května 2020

21

Účetní dvůr

2020/C 170/04

Zvláštní zpráva č. 12/2020 Evropské centrum pro investiční poradenství — centrum bylo ustaveno k posílení investic v EU, jeho dopad však zůstává omezený

22

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2020/C 170/05

Výjimky z vnitrostátních předpisů, kterými se provádí směrnice (EU) 2015/849o boji proti praní peněz, pro poskytovatele služeb hazardních her Seznam členských států, které se rozhodly osvobodit poskytovatele některých služeb hazardních her od vnitrostátních předpisů, kterými se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu

23

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 170/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 25 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2020/C 170/07 | Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu | 27 |
| 2020/C 170/08 | Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu | 38 |
| 2020/C 170/09 | Zveřejnění jednotného dokumentu uvedeného v čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína | 51 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2020/C 170/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

25

JINÉ AKTY

Evropská komise

2020/C 170/07

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

27

2020/C 170/08

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

38

2020/C 170/09

Zveřejnění jednotného dokumentu uvedeného v čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/1

---

SDĚLENÍ KOMISE

Schválení obsahu předlohy nařízení Komise o změně nařízení (EU) č. 651/2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem

(2020/C 170/01)

Dne 11. května 2020 schválila Komise obsah předlohy nařízení Komise o změně nařízení (EU) č. 651/2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem.

Předloha nařízení Komise je připojena jako příloha tohoto sdělení. Předloha nařízení Komise je pro veřejnou konzultaci dostupná na adrese: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

PŘÍLOHA

PŘEDLOHA NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) .../...

ze dne ...

o změně nařízení (EU) č. 651/2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem Předloha

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/1588 ze dne 13. července 2015 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (2) prohlašuje určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (2) prohlašuje určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem.

| (2) | Podniky účastnící se projektů Evropské územní spolupráce („EÚS“), na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3) nebo [nové nařízení o EÚS], se často potýkají s potížemi při financování dodatečných nákladů, které vyplývají ze spolupráce mezi partnery nacházejícími se v různých regionech a v různých členských státech či ve třetích zemích. Vzhledem k významu Evropské územní spolupráce pro politiku soudržnosti, v jejímž rámci se uskutečňují společná opatření a politické výměny mezi aktéry z různých členských států a třetích zemí na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, je třeba řešit určité obtíže, na něž projekty EÚS narážejí, aby tyto projekty lépe plnily podmínky souladu s pravidly státní podpory. Na základě zkušeností Komise by se nařízení (EU) č. 651/2014 mělo vztahovat na podporu poskytovanou projektům EÚS bez ohledu na velikost podniků, které jsou příjemci podpory. |
| --- | --- |

(2)

Podniky účastnící se projektů Evropské územní spolupráce („EÚS“), na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3) nebo [nové nařízení o EÚS], se často potýkají s potížemi při financování dodatečných nákladů, které vyplývají ze spolupráce mezi partnery nacházejícími se v různých regionech a v různých členských státech či ve třetích zemích. Vzhledem k významu Evropské územní spolupráce pro politiku soudržnosti, v jejímž rámci se uskutečňují společná opatření a politické výměny mezi aktéry z různých členských států a třetích zemí na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, je třeba řešit určité obtíže, na něž projekty EÚS narážejí, aby tyto projekty lépe plnily podmínky souladu s pravidly státní podpory. Na základě zkušeností Komise by se nařízení (EU) č. 651/2014 mělo vztahovat na podporu poskytovanou projektům EÚS bez ohledu na velikost podniků, které jsou příjemci podpory.

| (3) | Vzhledem k omezenému dopadu malých částek podpory poskytnuté podnikům účastnícím se projektů EÚS na obchod a hospodářskou soutěž by měla být stanovena jednoduchá pravidla pro případy, kdy celková částka podpory na podnik a projekt nepřesáhne určitý limit. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k omezenému dopadu malých částek podpory poskytnuté podnikům účastnícím se projektů EÚS na obchod a hospodářskou soutěž by měla být stanovena jednoduchá pravidla pro případy, kdy celková částka podpory na podnik a projekt nepřesáhne určitý limit.

| (4) | Projekty v oblasti výzkumu a vývoje nebo studie proveditelnosti, které na základě hodnocení a seřazení provedeného nezávislými odborníky získaly značku kvality – pečeť excelence a které se považují za vynikající a vhodné pro získání veřejného financování, nemohou však být financovány z rámcového programu Horizont kvůli nedostatku dostupných rozpočtových prostředků, mohou být podpořeny z vnitrostátních zdrojů včetně zdrojů evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 a z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu plus na období 2021–2027. Státní podpora poskytnutá na tyto výzkumné a vývojové projekty prováděné malými a středními podniky by se měla považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a za určitých podmínek by měla být vyňata z oznamovací povinnosti. Mimoto by nemělo být nutné znovu posuzovat podmínky způsobilosti, které již byly posouzeny na úrovni Unie v souladu s pravidly rámcového programu Horizont 2020 nebo Horizont Evropa před udělením značky pečeť excelence. Ziskový či neziskový charakter subjektů provádějících projekty není podle práva hospodářské soutěže relevantním kritériem. |
| --- | --- |

(4)

Projekty v oblasti výzkumu a vývoje nebo studie proveditelnosti, které na základě hodnocení a seřazení provedeného nezávislými odborníky získaly značku kvality – pečeť excelence a které se považují za vynikající a vhodné pro získání veřejného financování, nemohou však být financovány z rámcového programu Horizont kvůli nedostatku dostupných rozpočtových prostředků, mohou být podpořeny z vnitrostátních zdrojů včetně zdrojů evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 a z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu plus na období 2021–2027. Státní podpora poskytnutá na tyto výzkumné a vývojové projekty prováděné malými a středními podniky by se měla považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a za určitých podmínek by měla být vyňata z oznamovací povinnosti. Mimoto by nemělo být nutné znovu posuzovat podmínky způsobilosti, které již byly posouzeny na úrovni Unie v souladu s pravidly rámcového programu Horizont 2020 nebo Horizont Evropa před udělením značky pečeť excelence. Ziskový či neziskový charakter subjektů provádějících projekty není podle práva hospodářské soutěže relevantním kritériem.

| (5) | Státní podporu poskytnutou na některé projekty společného zájmu v oblasti infrastruktur pro digitální konektivitu, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/... (4) (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a za určitých podmínek ji lze vyjmout z oznamovací povinnosti. |
| --- | --- |

(5)

Státní podporu poskytnutou na některé projekty společného zájmu v oblasti infrastruktur pro digitální konektivitu, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/... (4) (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a za určitých podmínek ji lze vyjmout z oznamovací povinnosti.

| (6) | Granty poskytované EVR výzkumným pracovníkům v rámci ověření koncepce (Proof of Concept) a v rámci akcí „Marie Skłodowská-Curie“ (MSCA), které lze považovat za hospodářské činnosti, by se měly rovněž považovat za slučitelné s vnitřním trhem, pokud se na ně vztahuje značka kvality – pečeť excelence. |
| --- | --- |

(6)

Granty poskytované EVR výzkumným pracovníkům v rámci ověření koncepce (Proof of Concept) a v rámci akcí „Marie Skłodowská-Curie“ (MSCA), které lze považovat za hospodářské činnosti, by se měly rovněž považovat za slučitelné s vnitřním trhem, pokud se na ně vztahuje značka kvality – pečeť excelence.

| (7) | Kombinované veřejné financování z centrálně spravovaných zdrojů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie poskytované projektům v oblasti výzkumu a vývoje (jako jsou projekty prováděné v rámci evropského institucionalizovaného partnerství podle článku 185 nebo článku 187 Smlouvy nebo akce na spolufinancování programů podle definice v rámcovém programu Horizont Evropa) může přispět ke zlepšení evropské konkurenceschopnosti v oblasti výzkumu a vývoje, neboť tyto výzkumné a vývojové projekty jsou považovány za projekty, které plní cíle společného evropského zájmu a řeší náležitě vymezené případy selhání trhu. Má se za to, že tomu tak je v případě, kdy jsou tyto projekty vyhodnoceny, seřazeny a vybrány nezávislými odborníky v souladu s pravidly rámcového programu Horizont 2020 nebo Horizont Evropa na základě nadnárodních výzev, jichž se zúčastní alespoň tři členské státy (nebo v případě akcí „Teaming“ dva členské státy). Finanční příspěvky členských států, včetně zdrojů z evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 a z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu plus na období 2021–2027, na tyto spolufinancované výzkumné a vývojové projekty by měly být považovány za slučitelné s vnitřním trhem a za určitých podmínek by měly být vyňaty z oznamovací povinnosti. Mimoto by nemělo být nutné znovu posuzovat podmínky způsobilosti, které již byly posouzeny na nadnárodní úrovni v souladu s pravidly programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa nezávislými odborníky před výběrem výzkumných a vývojových projektů. |
| --- | --- |

(7)

Kombinované veřejné financování z centrálně spravovaných zdrojů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie poskytované projektům v oblasti výzkumu a vývoje (jako jsou projekty prováděné v rámci evropského institucionalizovaného partnerství podle článku 185 nebo článku 187 Smlouvy nebo akce na spolufinancování programů podle definice v rámcovém programu Horizont Evropa) může přispět ke zlepšení evropské konkurenceschopnosti v oblasti výzkumu a vývoje, neboť tyto výzkumné a vývojové projekty jsou považovány za projekty, které plní cíle společného evropského zájmu a řeší náležitě vymezené případy selhání trhu. Má se za to, že tomu tak je v případě, kdy jsou tyto projekty vyhodnoceny, seřazeny a vybrány nezávislými odborníky v souladu s pravidly rámcového programu Horizont 2020 nebo Horizont Evropa na základě nadnárodních výzev, jichž se zúčastní alespoň tři členské státy (nebo v případě akcí „Teaming“ dva členské státy). Finanční příspěvky členských států, včetně zdrojů z evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 a z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu plus na období 2021–2027, na tyto spolufinancované výzkumné a vývojové projekty by měly být považovány za slučitelné s vnitřním trhem a za určitých podmínek by měly být vyňaty z oznamovací povinnosti. Mimoto by nemělo být nutné znovu posuzovat podmínky způsobilosti, které již byly posouzeny na nadnárodní úrovni v souladu s pravidly programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa nezávislými odborníky před výběrem výzkumných a vývojových projektů.

| (8) | Rámcové programy Horizont 2020 a Horizont Evropa stanoví, které výzkumné a inovační akce jsou způsobilé pro financování. V tomto ohledu Komise podotýká, že výzkumné a inovační akce vymezené v rámcovém programu Horizont obvykle odpovídají činnostem v oblasti základního a průmyslového výzkumu, jak jsou definovány v tomto nařízení. Inovační akce podpořená na základě rámcového programu Horizont bude mimoto obvykle odpovídat definici činností v oblasti experimentálního vývoje podle tohoto nařízení. Zjednodušení stanovená v tomto nařízení v oblasti výzkumu a vývoje by však neměla být využívána k financování činností, jež nejsou způsobilé podle pravidel státní podpory pro výzkum a vývoj, tj. činností, které jdou nad rámec činností v oblasti experimentálního vývoje. Za tímto účelem mohou členské státy zohlednit rovněž definice týkající se úrovně technologické připravenosti. Komise poukazuje na skutečnost, že státní podpora na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na úrovni technologické připravenosti 9 jde nad rámec definice experimentálního vývoje, a byla by tudíž z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučena. |
| --- | --- |

(8)

Rámcové programy Horizont 2020 a Horizont Evropa stanoví, které výzkumné a inovační akce jsou způsobilé pro financování. V tomto ohledu Komise podotýká, že výzkumné a inovační akce vymezené v rámcovém programu Horizont obvykle odpovídají činnostem v oblasti základního a průmyslového výzkumu, jak jsou definovány v tomto nařízení. Inovační akce podpořená na základě rámcového programu Horizont bude mimoto obvykle odpovídat definici činností v oblasti experimentálního vývoje podle tohoto nařízení. Zjednodušení stanovená v tomto nařízení v oblasti výzkumu a vývoje by však neměla být využívána k financování činností, jež nejsou způsobilé podle pravidel státní podpory pro výzkum a vývoj, tj. činností, které jdou nad rámec činností v oblasti experimentálního vývoje. Za tímto účelem mohou členské státy zohlednit rovněž definice týkající se úrovně technologické připravenosti. Komise poukazuje na skutečnost, že státní podpora na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na úrovni technologické připravenosti 9 jde nad rámec definice experimentálního vývoje, a byla by tudíž z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučena.

| (9) | Program Digitální Evropa podpoří a urychlí digitalizaci evropského hospodářství a společnosti a přinese výhody evropským občanům, orgánům veřejné správy i podnikům v celé Unii. Program doplňuje projekty v oblasti výzkumu, vývoje a inovací podporované v rámci programu Horizont Evropa, Nástroje pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií a programu InvestEU. Podpoří posilování digitálních kapacit (např. kapacity v oblasti dat, výpočetní techniky, kybernetické bezpečnosti) veřejného sektoru, jakož i malých a středních podniků a výzkumných a inovačních komunit. Program poskytne finanční příspěvek na pokročilou výpočetní techniku, včetně vysoce výkonné výpočetní techniky, cloud computingu, edge computingu a kvantové výpočetní techniky, umělou inteligenci, včetně zřizování evropských center pro digitální inovace, zkušební a experimentální zařízení. Podpoří rovněž digitální dovednosti a zařízení a nástroje v oblasti kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

(9)

Program Digitální Evropa podpoří a urychlí digitalizaci evropského hospodářství a společnosti a přinese výhody evropským občanům, orgánům veřejné správy i podnikům v celé Unii. Program doplňuje projekty v oblasti výzkumu, vývoje a inovací podporované v rámci programu Horizont Evropa, Nástroje pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií a programu InvestEU. Podpoří posilování digitálních kapacit (např. kapacity v oblasti dat, výpočetní techniky, kybernetické bezpečnosti) veřejného sektoru, jakož i malých a středních podniků a výzkumných a inovačních komunit. Program poskytne finanční příspěvek na pokročilou výpočetní techniku, včetně vysoce výkonné výpočetní techniky, cloud computingu, edge computingu a kvantové výpočetní techniky, umělou inteligenci, včetně zřizování evropských center pro digitální inovace, zkušební a experimentální zařízení. Podpoří rovněž digitální dovednosti a zařízení a nástroje v oblasti kybernetické bezpečnosti.

| (10) | Finanční produkty podporované z Fondu InvestEU mohou obsahovat finanční prostředky kontrolované členskými státy, včetně finančních prostředků EU v rámci sdíleného řízení, aby se zvýšil pákový efekt a podpořily další investice v Evropě. Členské státy mohou například vložit část finančních prostředků Unie se sdíleným řízením do složky záruky EU v rámci Fondu InvestEU. Členské státy by navíc mohly financovat finanční produkty podporované z Fondu InvestEU prostřednictvím vlastních finančních prostředků nebo národních podpůrných bank. Takové financování může být považováno za „státní prostředky“ a může být přičitatelné státu, mají-li členské státy s ohledem na využívání těchto zdrojů určitý prostor pro uvážení. Pokud členské státy s ohledem na využívání zdrojů naopak žádný prostor pro uvážení nemají, nebo pokud jednají v souladu s běžnými tržními podmínkami, nesmí použití těchto finančních prostředků představovat státní podporu. V souvislosti s těmito případy hodlá Komise poskytnout další pokyny k typickým scénářům podporovaným na základě nařízení o programu InvestEU. |
| --- | --- |

(10)

Finanční produkty podporované z Fondu InvestEU mohou obsahovat finanční prostředky kontrolované členskými státy, včetně finančních prostředků EU v rámci sdíleného řízení, aby se zvýšil pákový efekt a podpořily další investice v Evropě. Členské státy mohou například vložit část finančních prostředků Unie se sdíleným řízením do složky záruky EU v rámci Fondu InvestEU. Členské státy by navíc mohly financovat finanční produkty podporované z Fondu InvestEU prostřednictvím vlastních finančních prostředků nebo národních podpůrných bank. Takové financování může být považováno za „státní prostředky“ a může být přičitatelné státu, mají-li členské státy s ohledem na využívání těchto zdrojů určitý prostor pro uvážení. Pokud členské státy s ohledem na využívání zdrojů naopak žádný prostor pro uvážení nemají, nebo pokud jednají v souladu s běžnými tržními podmínkami, nesmí použití těchto finančních prostředků představovat státní podporu. V souvislosti s těmito případy hodlá Komise poskytnout další pokyny k typickým scénářům podporovaným na základě nařízení o programu InvestEU.

| (11) | Pokud vnitrostátní finanční prostředky, včetně finančních prostředků EU v rámci sdíleného řízení, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba stanovit soubor podmínek, na jejichž základě by měla být podpora považována za slučitelnou s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti, aby se usnadnilo provádění Fondu InvestEU. |
| --- | --- |

(11)

Pokud vnitrostátní finanční prostředky, včetně finančních prostředků EU v rámci sdíleného řízení, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba stanovit soubor podmínek, na jejichž základě by měla být podpora považována za slučitelnou s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti, aby se usnadnilo provádění Fondu InvestEU.

| (12) | Návrh Fondu InvestEU zahrnuje řadu důležitých záruk v oblasti hospodářské soutěže, jako je podpora investic, které plní cíle politiky Unie a zajišťují přidanou hodnotu EU, a požadavek, aby byl Fond InvestEU doplňkovým nástrojem a řešil selhání trhu a neoptimální investiční situace. Systém řízení a rozhodovací proces navíc před vydáním záruky EU zajistí, aby operace podporované z Fondu InvestEU splňovaly výše uvedené požadavky. Podpora poskytovaná Fondem InvestEU bude transparentní a její účinky budou posouzeny. Státní podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU by se proto měla považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a měla by být vyňata z oznamovací povinnosti na základě omezeného souboru podmínek. |
| --- | --- |

(12)

Návrh Fondu InvestEU zahrnuje řadu důležitých záruk v oblasti hospodářské soutěže, jako je podpora investic, které plní cíle politiky Unie a zajišťují přidanou hodnotu EU, a požadavek, aby byl Fond InvestEU doplňkovým nástrojem a řešil selhání trhu a neoptimální investiční situace. Systém řízení a rozhodovací proces navíc před vydáním záruky EU zajistí, aby operace podporované z Fondu InvestEU splňovaly výše uvedené požadavky. Podpora poskytovaná Fondem InvestEU bude transparentní a její účinky budou posouzeny. Státní podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU by se proto měla považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a měla by být vyňata z oznamovací povinnosti na základě omezeného souboru podmínek.

| (13) | Nařízení (EU) č. 651/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(13)

Nařízení (EU) č. 651/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 651/2014 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmena m) a n) nahrazují tímto:






  „m) | podpora na regionální letiště; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Článek 1 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmena m) a n) nahrazují tímto:

„m)

podpora na regionální letiště;

| n) | podpora na přístavy a“; |
| --- | --- |

n)

podpora na přístavy a“;

| b) | v odstavci 1 se doplňují nová písmena o) a p), která znějí:






  „o) | podpora na projekty Evropské územní spolupráce a |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 1 se doplňují nová písmena o) a p), která znějí:

„o)

podpora na projekty Evropské územní spolupráce a

| p) | podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU.“; |
| --- | --- |

p)

podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU.“;

| c) | v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | režimy podle oddílů 1 (s výjimkou článku 15), 2, 3, 4, 7 (s výjimkou článku 44) a 10 kapitoly III tohoto nařízení a podporu poskytovanou ve formě finančních produktů podle oddílu 16 uvedené kapitoly, pokud průměrný roční rozpočet státní podpory na členský stát překračuje 150 milionů EUR, a to po uplynutí šesti měsíců od jejich vstupu v platnost. V případě podpory podle oddílu 16 kapitoly III tohoto nařízení se při posuzování toho, zda průměrný roční rozpočet státní podpory daného členského státu týkající se finančního produktu překračuje 150 milionů EUR, zohlední pouze příspěvky členského státu do složky členského státu v rámci záruky EU podle čl. 8 odst. 1 písm. b) [nařízení o programu InvestEU], které jsou určeny pro konkrétní finanční produkt. Komise může na základě hodnocení příslušného plánu hodnocení, který jí byl oznámen členským státem do dvaceti pracovních dní od vstupu daného režimu v platnost, rozhodnout, že se toto nařízení bude na jakýkoli z těchto režimů podpory používat i po uplynutí výše uvedeného období;“; |
| --- | --- | --- |

c)

v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

režimy podle oddílů 1 (s výjimkou článku 15), 2, 3, 4, 7 (s výjimkou článku 44) a 10 kapitoly III tohoto nařízení a podporu poskytovanou ve formě finančních produktů podle oddílu 16 uvedené kapitoly, pokud průměrný roční rozpočet státní podpory na členský stát překračuje 150 milionů EUR, a to po uplynutí šesti měsíců od jejich vstupu v platnost. V případě podpory podle oddílu 16 kapitoly III tohoto nařízení se při posuzování toho, zda průměrný roční rozpočet státní podpory daného členského státu týkající se finančního produktu překračuje 150 milionů EUR, zohlední pouze příspěvky členského státu do složky členského státu v rámci záruky EU podle čl. 8 odst. 1 písm. b) [nařízení o programu InvestEU], které jsou určeny pro konkrétní finanční produkt. Komise může na základě hodnocení příslušného plánu hodnocení, který jí byl oznámen členským státem do dvaceti pracovních dní od vstupu daného režimu v platnost, rozhodnout, že se toto nařízení bude na jakýkoli z těchto režimů podpory používat i po uplynutí výše uvedeného období;“;

| d) | v odstavci 3 se písmena a) a b) nahrazují tímto:






  „a) | podporu poskytnutou v odvětví rybolovu a akvakultury, na niž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (*1), s výjimkou podpory na vzdělávání, podpory přístupu malých a středních podniků k financování, podpory v oblasti výzkumu a vývoje, podpory na inovace určené malým a středním podnikům, podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením, regionální investiční podpory v nejvzdálenějších regionech, režimů regionální provozní podpory a podpory na projekty Evropské územní spolupráce; |
| --- | --- | --- |

d)

v odstavci 3 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

„a)

podporu poskytnutou v odvětví rybolovu a akvakultury, na niž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (*1), s výjimkou podpory na vzdělávání, podpory přístupu malých a středních podniků k financování, podpory v oblasti výzkumu a vývoje, podpory na inovace určené malým a středním podnikům, podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením, regionální investiční podpory v nejvzdálenějších regionech, režimů regionální provozní podpory a podpory na projekty Evropské územní spolupráce;

| b) | podporu poskytnutou v odvětví zemědělské prvovýroby, s výjimkou regionální investiční podpory v nejvzdálenějších regionech, režimů regionální provozní podpory, podpory na poradenství ve prospěch malých a středních podniků, podpory rizikového financování, podpory výzkumu a vývoje, podpory na inovace určené malým a středním podnikům, podpory na ochranu životního prostředí, podpory na vzdělávání, podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením, podpory na projekty Evropské územní spolupráce a podpory obsažené ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU;“; |
| --- | --- |

b)

podporu poskytnutou v odvětví zemědělské prvovýroby, s výjimkou regionální investiční podpory v nejvzdálenějších regionech, režimů regionální provozní podpory, podpory na poradenství ve prospěch malých a středních podniků, podpory rizikového financování, podpory výzkumu a vývoje, podpory na inovace určené malým a středním podnikům, podpory na ochranu životního prostředí, podpory na vzdělávání, podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením, podpory na projekty Evropské územní spolupráce a podpory obsažené ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU;“;

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 1).“"

| e) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Toto nařízení se nepoužije na:






  a) | režimy podpory, které výslovně nevylučují vyplacení jednotlivé podpory ve prospěch podniku, vůči němuž byl v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora poskytnutá týmž členským státem prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, vystaven inkasní příkaz; výjimku představují režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami a režimy podpory v souladu s oddílem 2a a oddílem 16 kapitoly III; |
| --- | --- | --- |

e)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Toto nařízení se nepoužije na:

a)

režimy podpory, které výslovně nevylučují vyplacení jednotlivé podpory ve prospěch podniku, vůči němuž byl v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora poskytnutá týmž členským státem prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, vystaven inkasní příkaz; výjimku představují režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami a režimy podpory v souladu s oddílem 2a a oddílem 16 kapitoly III;

| b) | podporu ad hoc ve prospěch podniku uvedeného v písmeni a); |
| --- | --- |

b)

podporu ad hoc ve prospěch podniku uvedeného v písmeni a);

| c) | podporu určenou podnikům v obtížích, s výjimkou režimů podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, režimů podpory na zahájení činnosti, režimů regionální provozní podpory, podpory malým a středním podnikům podle článku 56f a podpory pro finanční zprostředkovatele podle oddílu 16 kapitoly III, za předpokladu, že se v rámci těchto režimů nedostává podnikům v obtížích příznivějšího zacházení než jiným podnikům. |
| --- | --- |

c)

podporu určenou podnikům v obtížích, s výjimkou režimů podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, režimů podpory na zahájení činnosti, režimů regionální provozní podpory, podpory malým a středním podnikům podle článku 56f a podpory pro finanční zprostředkovatele podle oddílu 16 kapitoly III, za předpokladu, že se v rámci těchto režimů nedostává podnikům v obtížích příznivějšího zacházení než jiným podnikům.

| 2) | Článek 2 se mění takto:






  a) | body 63, 64 a 65 se zrušují; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 2 se mění takto:

a)

body 63, 64 a 65 se zrušují;

| b) | vkládá se nový bod 86b, který zní:






  „86b) | „digitalizací“ se rozumí přijímání technologií provozovaných prostřednictvím elektronických zařízení a/nebo systémů, které umožňují zvýšit funkčnost výrobku, rozvíjet on-line služby, modernizovat postupy nebo přejít na obchodní modely založené na vynechání zprostředkovatelů u výroby zboží a poskytování služeb, což v konečném důsledku vede k transformačnímu dopadu;“; |
| --- | --- | --- |

b)

vkládá se nový bod 86b, který zní:

„86b)

„digitalizací“ se rozumí přijímání technologií provozovaných prostřednictvím elektronických zařízení a/nebo systémů, které umožňují zvýšit funkčnost výrobku, rozvíjet on-line služby, modernizovat postupy nebo přejít na obchodní modely založené na vynechání zprostředkovatelů u výroby zboží a poskytování služeb, což v konečném důsledku vede k transformačnímu dopadu;“;

| c) | bod 138 se nahrazuje tímto:






  „138) | „přístupovými sítěmi nové generace (NGA)“ se rozumějí vyspělé sítě, které mají alespoň tyto vlastnosti:






  i) | spolehlivé poskytování služeb při současném zajištění velmi vysoké rychlosti na účastníka – pomocí páteřní sítě z optických vláken (nebo rovnocenné technologie) a v dostatečné blízkosti prostorů uživatele tak, aby se zajistilo skutečné vysokorychlostní připojení; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

bod 138 se nahrazuje tímto:

„138)

„přístupovými sítěmi nové generace (NGA)“ se rozumějí vyspělé sítě, které mají alespoň tyto vlastnosti:

i)

spolehlivé poskytování služeb při současném zajištění velmi vysoké rychlosti na účastníka – pomocí páteřní sítě z optických vláken (nebo rovnocenné technologie) a v dostatečné blízkosti prostorů uživatele tak, aby se zajistilo skutečné vysokorychlostní připojení;

| ii) | podpora nejrůznějších vyspělých digitálních služeb včetně konvergovaných služeb spočívajících plně na technologii IP a |
| --- | --- |

ii)

podpora nejrůznějších vyspělých digitálních služeb včetně konvergovaných služeb spočívajících plně na technologii IP a

| iii) | podstatně vyšší rychlost uploadu (ve srovnání se základními širokopásmovými sítěmi).
  V současném stadiu vývoje trhu a technologií jsou sítěmi NGA: a) přístupové sítě z optických vláken (FTTx), b) vyspělé modernizované kabelové sítě a c) některé vyspělé bezdrátové přístupové sítě, díky kterým lze účastníkovi poskytnout spolehlivé vysokorychlostní připojení. Sítě NGA zahrnují sítě schopné zajistit rychlosti uploadu a downloadu 1 Gb/s. Odkazy na sítě NGA zahrnují sítě páteřního propojení nové generace (NGN), pokud jsou nezbytné pro zavádění sítí NGA;“; |
| --- | --- |

iii)

podstatně vyšší rychlost uploadu (ve srovnání se základními širokopásmovými sítěmi).

V současném stadiu vývoje trhu a technologií jsou sítěmi NGA: a) přístupové sítě z optických vláken (FTTx), b) vyspělé modernizované kabelové sítě a c) některé vyspělé bezdrátové přístupové sítě, díky kterým lze účastníkovi poskytnout spolehlivé vysokorychlostní připojení. Sítě NGA zahrnují sítě schopné zajistit rychlosti uploadu a downloadu 1 Gb/s. Odkazy na sítě NGA zahrnují sítě páteřního propojení nové generace (NGN), pokud jsou nezbytné pro zavádění sítí NGA;“;

| d) | vkládá se nový bod 138a, který zní:






  „138a) | „sítěmi páteřního propojení nové generace (NGN)“ se rozumějí vyspělé sítě páteřního propojení (backhaul), které mohou podpořit zavádění sítí NGA prostřednictvím optického vlákna (nebo rovnocenné technologie);“; |
| --- | --- | --- |

d)

vkládá se nový bod 138a, který zní:

„138a)

„sítěmi páteřního propojení nové generace (NGN)“ se rozumějí vyspělé sítě páteřního propojení (backhaul), které mohou podpořit zavádění sítí NGA prostřednictvím optického vlákna (nebo rovnocenné technologie);“;

| e) | doplňují se nové body 166 až 178, které znějí:
  „Definice v oblasti podpory obsažené ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU







  166) | pojmy „Fond InvestEU“, „záruka EU“, „finanční produkt“„národní podpůrné banky nebo instituce“ a „prováděcí partner“ mají význam stanovený v článku 2 [nařízení o programu InvestEU]; |
| --- | --- | --- |

e)

doplňují se nové body 166 až 178, které znějí:

„Definice v oblasti podpory obsažené ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU

Definice v oblasti podpory obsažené ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU

166)

pojmy „Fond InvestEU“, „záruka EU“, „finanční produkt“„národní podpůrné banky nebo instituce“ a „prováděcí partner“ mají význam stanovený v článku 2 [nařízení o programu InvestEU];

| 167) | „finančním zprostředkovatelem“ se rozumí jakákoli finanční instituce, jiná než prováděcí partner, bez ohledu na její formu a vlastnictví, která se podílí na využívání rozpočtových záruk. K těmto zprostředkovatelům mohou patřit mimo jiné banky, nebankovní úvěrové instituce, investiční fondy, mikrofinanční instituce, záruční společnosti, leasingové společnosti a národní podpůrné banky či instituce; |
| --- | --- |

167)

„finančním zprostředkovatelem“ se rozumí jakákoli finanční instituce, jiná než prováděcí partner, bez ohledu na její formu a vlastnictví, která se podílí na využívání rozpočtových záruk. K těmto zprostředkovatelům mohou patřit mimo jiné banky, nebankovní úvěrové instituce, investiční fondy, mikrofinanční instituce, záruční společnosti, leasingové společnosti a národní podpůrné banky či instituce;

| 168) | „komerčním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí finanční zprostředkovatel, který vykonává činnost za účelem dosažení zisku, zcela na své riziko a bez veřejné záruky. Za komerční finanční zprostředkovatele se nepokládají národní podpůrné banky nebo instituce; |
| --- | --- |

168)

„komerčním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí finanční zprostředkovatel, který vykonává činnost za účelem dosažení zisku, zcela na své riziko a bez veřejné záruky. Za komerční finanční zprostředkovatele se nepokládají národní podpůrné banky nebo instituce;

| 169) | pojem „projekty společného zájmu v oblasti infrastruktur pro digitální konektivitu“ mají význam stanovený v článku 8 nařízení XX (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2); |
| --- | --- |

169)

pojem „projekty společného zájmu v oblasti infrastruktur pro digitální konektivitu“ mají význam stanovený v článku 8 nařízení XX (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2);

| 170) | „vhodným mapováním“ v konkrétním kontextu čl. 56e odst. 2 písm. b) bodu i) se rozumí mapování ne starší než osmnáct měsíců týkající se infrastruktur sítí NGA/NGN, které se nacházejí v dosahu prostorů způsobilého socioekonomického aktéra, jakož i kvality služby, pokud jde o rychlost, kterou tato infrastruktura nabízí za obvyklých podmínek v době špičky. Toto mapování uskuteční příslušný orgán veřejné správy, jsou při něm zohledněny všechny stávající infrastruktury sítí NGA/NGN nebo infrastruktury věrohodně plánované během příštích tří let či ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah a provede se na úrovni adresy na základě prostorů v dosahu sítě (nikoli na základě napojených prostorů); |
| --- | --- |

170)

„vhodným mapováním“ v konkrétním kontextu čl. 56e odst. 2 písm. b) bodu i) se rozumí mapování ne starší než osmnáct měsíců týkající se infrastruktur sítí NGA/NGN, které se nacházejí v dosahu prostorů způsobilého socioekonomického aktéra, jakož i kvality služby, pokud jde o rychlost, kterou tato infrastruktura nabízí za obvyklých podmínek v době špičky. Toto mapování uskuteční příslušný orgán veřejné správy, jsou při něm zohledněny všechny stávající infrastruktury sítí NGA/NGN nebo infrastruktury věrohodně plánované během příštích tří let či ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah a provede se na úrovni adresy na základě prostorů v dosahu sítě (nikoli na základě napojených prostorů);

| 171) | „veřejnou konzultací“ v konkrétním kontextu čl. 56e odst. 2 písm. b) bodu i) se rozumí veřejná konzultace uskutečněná příslušným orgánem veřejné správy zveřejněním na příslušných internetových stránkách, které jsou dostupné pro všechny zúčastněné strany, po dobu nejméně jednoho měsíce za účelem získání podložených informací od zúčastněných stran ohledně infrastruktury sítí NGA/NGN, která existuje nebo je věrohodně plánována během příštích tří let či ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah a která je v dosahu prostorů způsobilého socioekonomického aktéra, a to podle údajů na úrovni adresy na základě prostorů v dosahu sítě; |
| --- | --- |

171)

„veřejnou konzultací“ v konkrétním kontextu čl. 56e odst. 2 písm. b) bodu i) se rozumí veřejná konzultace uskutečněná příslušným orgánem veřejné správy zveřejněním na příslušných internetových stránkách, které jsou dostupné pro všechny zúčastněné strany, po dobu nejméně jednoho měsíce za účelem získání podložených informací od zúčastněných stran ohledně infrastruktury sítí NGA/NGN, která existuje nebo je věrohodně plánována během příštích tří let či ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah a která je v dosahu prostorů způsobilého socioekonomického aktéra, a to podle údajů na úrovni adresy na základě prostorů v dosahu sítě;

| 172) | „prostory v dosahu sítě“ se v konkrétním kontextu čl. 56e odst. 2 písm. b) bodu i) rozumějí prostory, které lze připojit během krátké doby za dostupné ceny pro koncového uživatele (aktivační poplatky), bez ohledu na to, zda jsou tyto prostory připojeny k síti. Provozovatel může prostory nahlásit jako prostory v dosahu sítě pouze tehdy, pokud se zaváže, že na žádost koncového uživatele prostory připojí za běžné aktivační poplatky, tj. bez dodatečných nebo mimořádných nákladů, jedná-li se o běžnou obchodní praxi, a tyto poplatky každopádně nepřesáhnou obvyklé náklady v dotyčném členském státě, které může stanovit příslušný orgán. Provozovatel musí být navíc schopen připojit a aktivovat službu v konkrétních prostorech do čtyř týdnů ode dne podání žádosti; |
| --- | --- |

172)

„prostory v dosahu sítě“ se v konkrétním kontextu čl. 56e odst. 2 písm. b) bodu i) rozumějí prostory, které lze připojit během krátké doby za dostupné ceny pro koncového uživatele (aktivační poplatky), bez ohledu na to, zda jsou tyto prostory připojeny k síti. Provozovatel může prostory nahlásit jako prostory v dosahu sítě pouze tehdy, pokud se zaváže, že na žádost koncového uživatele prostory připojí za běžné aktivační poplatky, tj. bez dodatečných nebo mimořádných nákladů, jedná-li se o běžnou obchodní praxi, a tyto poplatky každopádně nepřesáhnou obvyklé náklady v dotyčném členském státě, které může stanovit příslušný orgán. Provozovatel musí být navíc schopen připojit a aktivovat službu v konkrétních prostorech do čtyř týdnů ode dne podání žádosti;

| 173) | „sociálními službami“ se rozumějí jednoznačně určené služby, které uspokojují sociální potřeby, zejména pokud jde o zdravotní a dlouhodobou péči, péči o děti, přístup a opětovné začlenění na trh práce, přístup k sociálnímu bydlení (což znamená bydlení pro znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodů omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek) a péči o zranitelné skupiny a jejich sociální začleňování (jak je objasněno v 11. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise 2012/21/EU (*2) nebo v následných právních aktech nahrazujících zmíněné rozhodnutí); |
| --- | --- |

173)

„sociálními službami“ se rozumějí jednoznačně určené služby, které uspokojují sociální potřeby, zejména pokud jde o zdravotní a dlouhodobou péči, péči o děti, přístup a opětovné začlenění na trh práce, přístup k sociálnímu bydlení (což znamená bydlení pro znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodů omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek) a péči o zranitelné skupiny a jejich sociální začleňování (jak je objasněno v 11. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise 2012/21/EU (*2) nebo v následných právních aktech nahrazujících zmíněné rozhodnutí);

*2

| 174) | „městským uzlem sítě TEN-T“ se rozumí městská oblast, ve které se dopravní infrastruktura transevropské dopravní sítě, jako jsou přístavy včetně terminálů osobní dopravy, letiště, železniční stanice, logistická centra a nákladní terminály umístěné v městské oblasti a jejím okolí, napojuje na jiné části této infrastruktury a na infrastrukturu regionální a místní dopravy, jak je definováno v čl. 3 písm. p) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (*3); |
| --- | --- |

174)

„městským uzlem sítě TEN-T“ se rozumí městská oblast, ve které se dopravní infrastruktura transevropské dopravní sítě, jako jsou přístavy včetně terminálů osobní dopravy, letiště, železniční stanice, logistická centra a nákladní terminály umístěné v městské oblasti a jejím okolí, napojuje na jiné části této infrastruktury a na infrastrukturu regionální a místní dopravy, jak je definováno v čl. 3 písm. p) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (*3);

*3

| 175) | „novým účastníkem na trhu“ se rozumí železniční podnik ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU (*4), který splňuje tyto podmínky:






  a) | obdržel licenci podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2012/34/EU méně než deset let před udělením podpory; |
| --- | --- | --- |

175)

„novým účastníkem na trhu“ se rozumí železniční podnik ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU (*4), který splňuje tyto podmínky:

*4

a)

obdržel licenci podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2012/34/EU méně než deset let před udělením podpory;

| b) | není ve spojení ve smyslu čl. 3 odst. 3 přílohy I tohoto nařízení se železničním podnikem, který získal v jakémkoli členském státě licenci před 1. lednem 2010; |
| --- | --- |

b)

není ve spojení ve smyslu čl. 3 odst. 3 přílohy I tohoto nařízení se železničním podnikem, který získal v jakémkoli členském státě licenci před 1. lednem 2010;

| 176) | pojmy „ekosystém“, „biologická rozmanitost“ a „dobrý stav ekosystému“ mají význam stanovený v čl. 2 odst. 1 [(předloze) nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování]; |
| --- | --- |

176)

pojmy „ekosystém“, „biologická rozmanitost“ a „dobrý stav ekosystému“ mají význam stanovený v čl. 2 odst. 1 [(předloze) nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování];

| 177) | „obytnou budovou“ se rozumí budova sestávající z obydlí pro jednu či více rodin, pokud subjekty užívající jiné než bytové prostory nevyužívají více než [25] % celkové podlahové plochy; |
| --- | --- |

177)

„obytnou budovou“ se rozumí budova sestávající z obydlí pro jednu či více rodin, pokud subjekty užívající jiné než bytové prostory nevyužívají více než [25] % celkové podlahové plochy;

| 178) | „malým podnikem se střední tržní kapitalizací“ se rozumí podnik s nejvýše 499 zaměstnanci, spočítanými v souladu s články 3 až 5 přílohy I, jehož roční obrat nepřesahuje 100 milionů EUR nebo jehož bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 86 milionů EUR; několik subjektů se považuje za jeden podnik, je-li splněna některá z podmínek stanovených v čl. 3 odst. 3 přílohy I; |
| --- | --- |

178)

„malým podnikem se střední tržní kapitalizací“ se rozumí podnik s nejvýše 499 zaměstnanci, spočítanými v souladu s články 3 až 5 přílohy I, jehož roční obrat nepřesahuje 100 milionů EUR nebo jehož bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 86 milionů EUR; několik subjektů se považuje za jeden podnik, je-li splněna některá z podmínek stanovených v čl. 3 odst. 3 přílohy I;

(*2)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3)."

*2

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1)."

*3

(*4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32).“"

*4

| 3) | V článku 4 se odstavec 1 mění takto:






  a) | písmeno f) se nahrazuje tímto:






  „f) | u podpory poskytované podnikům, které se účastní projektů Evropské územní spolupráce: u podpory podle článku 20 částku ve výši 2 miliony EUR na podnik a projekt; u podpory podle článku 20a částky stanovené v čl. 20a odst. 2 na podnik na projekt;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V článku 4 se odstavec 1 mění takto:

a)

písmeno f) se nahrazuje tímto:

„f)

u podpory poskytované podnikům, které se účastní projektů Evropské územní spolupráce: u podpory podle článku 20 částku ve výši 2 miliony EUR na podnik a projekt; u podpory podle článku 20a částky stanovené v čl. 20a odst. 2 na podnik na projekt;“;

| b) | v písmenu i) se doplňují nové body vii) až x), které znějí:






  „vii) | u podpory určené malým a středním podnikům na výzkumné a vývojové projekty, které získaly značku kvality – pečeť excelence a byly provedeny podle článku 25a, částka uvedená v článku 25a; |
| --- | --- | --- |

b)

v písmenu i) se doplňují nové body vii) až x), které znějí:

„vii)

u podpory určené malým a středním podnikům na výzkumné a vývojové projekty, které získaly značku kvality – pečeť excelence a byly provedeny podle článku 25a, částka uvedená v článku 25a;

| viii) | u podpory na akce „Marie Skłodowská-Curie“ a akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept) podle článku 25b částky uvedené v článku 25b; |
| --- | --- |

viii)

u podpory na akce „Marie Skłodowská-Curie“ a akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept) podle článku 25b částky uvedené v článku 25b;

| ix) | u podpory obsažené ve spolufinancovaných výzkumných a vývojových projektech prováděných podle článku 25c částky uvedené v článku 25c; |
| --- | --- |

ix)

u podpory obsažené ve spolufinancovaných výzkumných a vývojových projektech prováděných podle článku 25c částky uvedené v článku 25c;

| x) | u podpory na akce „Teaming“ částky stanovené v článku 25d;“; |
| --- | --- |

x)

u podpory na akce „Teaming“ částky stanovené v článku 25d;“;

| c) | vkládá se nové písmeno gg), které zní:






  „gg) | u podpory obsažené ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU: částky stanovené v oddíle 16 kapitoly III.“ |
| --- | --- | --- |

c)

vkládá se nové písmeno gg), které zní:

„gg)

u podpory obsažené ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU: částky stanovené v oddíle 16 kapitoly III.“

| 4) | V čl. 5 odst. 2 se doplňuje nové písmeno l), které zní:






  „l) | podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU, jsou-li splněny podmínky stanovené v oddíle 16 kapitoly III.“ |
| --- | --- | --- |

4)

V čl. 5 odst. 2 se doplňuje nové písmeno l), které zní:

„l)

podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU, jsou-li splněny podmínky stanovené v oddíle 16 kapitoly III.“

| 5) | V čl. 6 odst. 5 se doplňují nová písmena i), j) a k), která znějí:






  „i) | podpora poskytovaná podnikům účastnícím se projektů Evropské územní spolupráce, jsou-li splněny příslušné podmínky stanovené v článku 20 nebo v článku 20a; |
| --- | --- | --- |

5)

V čl. 6 odst. 5 se doplňují nová písmena i), j) a k), která znějí:

„i)

podpora poskytovaná podnikům účastnícím se projektů Evropské územní spolupráce, jsou-li splněny příslušné podmínky stanovené v článku 20 nebo v článku 20a;

| j) | podpora na výzkumné a vývojové projekty, kterým byla udělena značka kvality – pečeť excelence, na akce „Marie Skłodowská-Curie“ a na akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept), kterým byla udělena značka kvality – pečeť excelence, podpora obsažená ve spolufinancovaných projektech a ve spolufinancovaných akcích „Teaming“, jsou-li splněny příslušné podmínky stanovené v článcích 25a, 25b, 25c nebo 25d; |
| --- | --- |

j)

podpora na výzkumné a vývojové projekty, kterým byla udělena značka kvality – pečeť excelence, na akce „Marie Skłodowská-Curie“ a na akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept), kterým byla udělena značka kvality – pečeť excelence, podpora obsažená ve spolufinancovaných projektech a ve spolufinancovaných akcích „Teaming“, jsou-li splněny příslušné podmínky stanovené v článcích 25a, 25b, 25c nebo 25d;

| k) | podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU, jsou-li splněny podmínky stanovené v oddíle 16 kapitoly III.“ |
| --- | --- |

k)

podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU, jsou-li splněny podmínky stanovené v oddíle 16 kapitoly III.“

| 6) | V čl. 7 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Výši způsobilých nákladů lze vypočítat v souladu se zjednodušeným vykazováním nákladů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (*5) nebo [nového nařízení o společných ustanoveních] podle toho, co je použitelné, za předpokladu, že daná operace je alespoň částečně financována z fondu Unie, u něhož je možné použít toto zjednodušené vykazování nákladů, a daná kategorie nákladů je způsobilá podle příslušného ustanovení o vynětí.

  (*5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).“" |
| --- | --- |

6)

V čl. 7 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Výši způsobilých nákladů lze vypočítat v souladu se zjednodušeným vykazováním nákladů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (*5) nebo [nového nařízení o společných ustanoveních] podle toho, co je použitelné, za předpokladu, že daná operace je alespoň částečně financována z fondu Unie, u něhož je možné použít toto zjednodušené vykazování nákladů, a daná kategorie nákladů je způsobilá podle příslušného ustanovení o vynětí.

*5

(*5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).“"

*5

| 7) | Článek 8 se mění takto:






  a) | v odstavci 3 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | jinou státní podporou na úhradu týchž – částečně či plně se překrývajících – způsobilých nákladů, avšak pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení.
  Při určování souladu s ustanoveními o kumulaci v odstavci 3 se nebere v úvahu financování poskytnuté konečným příjemcům v rámci podpory z Fondu InvestEU podle oddílu 16 kapitoly III a náklady, na něž se vztahuje. Částka, která je relevantní pro určení tohoto souladu, se místo toho vypočítá tak, že se od celkových způsobilých nákladů projektu nejprve odečte nominální výše financování podporovaného z Fondu InvestEU a poté se nejvyšší intenzita nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení, vypočítá pouze na základě zbývajících celkových způsobilých nákladů. Při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti podle článku 4, se k nominální výši financování poskytnutého konečným příjemcům v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřihlíží rovněž v případě článků, kdy je prahová hodnota oznamovací povinnosti vyjádřena jako maximální výše podpory.
  Pokud jde o seniorní úvěry nebo záruky za seniorní úvěry podpořené z Fondu InvestEU podle oddílu 16 kapitoly III, podpora obsažená v těchto úvěrech nebo zárukách poskytnutých konečným příjemcům může být vypočtena na základě referenční sazby platné v době poskytnutí podpory a lze ji použít k zajištění toho, aby kumulace s jinou podporou na stejné identifikovatelné způsobilé náklady nevedla k překročení nejvyšší intenzity nebo částky podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení, nebo příslušné prahové hodnoty oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení.“; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Článek 8 se mění takto:

a)

v odstavci 3 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

jinou státní podporou na úhradu týchž – částečně či plně se překrývajících – způsobilých nákladů, avšak pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení.

Při určování souladu s ustanoveními o kumulaci v odstavci 3 se nebere v úvahu financování poskytnuté konečným příjemcům v rámci podpory z Fondu InvestEU podle oddílu 16 kapitoly III a náklady, na něž se vztahuje. Částka, která je relevantní pro určení tohoto souladu, se místo toho vypočítá tak, že se od celkových způsobilých nákladů projektu nejprve odečte nominální výše financování podporovaného z Fondu InvestEU a poté se nejvyšší intenzita nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení, vypočítá pouze na základě zbývajících celkových způsobilých nákladů. Při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti podle článku 4, se k nominální výši financování poskytnutého konečným příjemcům v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřihlíží rovněž v případě článků, kdy je prahová hodnota oznamovací povinnosti vyjádřena jako maximální výše podpory.

Pokud jde o seniorní úvěry nebo záruky za seniorní úvěry podpořené z Fondu InvestEU podle oddílu 16 kapitoly III, podpora obsažená v těchto úvěrech nebo zárukách poskytnutých konečným příjemcům může být vypočtena na základě referenční sazby platné v době poskytnutí podpory a lze ji použít k zajištění toho, aby kumulace s jinou podporou na stejné identifikovatelné způsobilé náklady nevedla k překročení nejvyšší intenzity nebo částky podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení, nebo příslušné prahové hodnoty oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení.“;

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Podporu vyňatou podle článků 20a, 21, 22, 23 a oddílu 16 kapitoly III, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž způsobilé náklady identifikovat lze. Podporu, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž tyto náklady nelze identifikovat, pokud není překročena příslušná maximální prahová hodnota pro celkové financování, kterou stanoví za zvláštních okolností v jednotlivém případě toto či jiné nařízení o blokové výjimce či rozhodnutí Komise.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Podporu vyňatou podle článků 20a, 21, 22, 23 a oddílu 16 kapitoly III, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž způsobilé náklady identifikovat lze. Podporu, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž tyto náklady nelze identifikovat, pokud není překročena příslušná maximální prahová hodnota pro celkové financování, kterou stanoví za zvláštních okolností v jednotlivém případě toto či jiné nařízení o blokové výjimce či rozhodnutí Komise.“

| 8) | V článku 9 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

  „1.   Dotyčný členský stát zajistí, aby se na souhrnné internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily:






  a) | souhrnné informace podle článku 11 ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II nebo odkaz na tyto informace; |
| --- | --- | --- |

8)

V článku 9 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Dotyčný členský stát zajistí, aby se na souhrnné internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily:

a)

souhrnné informace podle článku 11 ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II nebo odkaz na tyto informace;

| b) | úplné znění každého opatření podpory podle článku 11 nebo odkaz umožňující přístup k úplnému znění; |
| --- | --- |

b)

úplné znění každého opatření podpory podle článku 11 nebo odkaz umožňující přístup k úplnému znění;

| c) | informace uvedené v příloze III týkající se každého poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 500 000 EUR, nebo v případě příjemců působících v oblasti zemědělské prvovýroby každého poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 60 000 EUR.
  Pokud jde o podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20, informace uvedené v tomto odstavci se zveřejní na internetových stránkách členského státu, v němž se nachází příslušný řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 nebo [v článku 44 nového nařízení o EÚS] podle toho, co je použitelné. Zúčastněné členské státy se mohou alternativně rozhodnout, že každý z nich poskytne na příslušných internetových stránkách informace týkající se opatření podpory na svém území. Pokud jde o podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20a, povinnosti týkající se zveřejňování stanovené v tomto odstavci se nepoužijí. |
| --- | --- |

c)

informace uvedené v příloze III týkající se každého poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 500 000 EUR, nebo v případě příjemců působících v oblasti zemědělské prvovýroby každého poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 60 000 EUR.

Pokud jde o podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20, informace uvedené v tomto odstavci se zveřejní na internetových stránkách členského státu, v němž se nachází příslušný řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 nebo [v článku 44 nového nařízení o EÚS] podle toho, co je použitelné. Zúčastněné členské státy se mohou alternativně rozhodnout, že každý z nich poskytne na příslušných internetových stránkách informace týkající se opatření podpory na svém území. Pokud jde o podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20a, povinnosti týkající se zveřejňování stanovené v tomto odstavci se nepoužijí.

2.   V případě režimů v podobě daňových zvýhodnění a režimů, na které se vztahují články 16 a 21 (*6), se podmínky odst. 1 písm. c) tohoto článku pokládají za splněné v případě, že členský stát zveřejní požadované údaje k výši jednotlivých podpor v následujících rozpětích (v milionech EUR):

| | 0,06–05 (pouze pro zemědělskou prvovýrobu); |
| --- | --- |

0,06–05 (pouze pro zemědělskou prvovýrobu);

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30 a |
| --- | --- |

10–30 a

| | 30 a více. |
| --- | --- |

30 a více.

(*6)  Pokud jde o režimy podle článků 16 a 21 tohoto nařízení, od požadavku na zveřejnění informací o každém poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 500 000 EUR, může být upuštěno v případě malých a středních podniků, které na žádném trhu neuskutečnily komerční prodej.“"

*6

| 9) | Článek 11 se nahrazuje tímto:

  „Článek 11
  Podávání zpráv
  Členské státy, resp. v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20 alternativně členský stát, kde se nachází řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 nebo [v článku 44 nového nařízení o EÚS] podle toho, co je použitelné, předloží Komisi:






  a) | prostřednictvím systému Komise pro elektronické oznamování souhrnné informace o každém opatření podpory vyňatém podle tohoto nařízení, které jsou ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II, společně s odkazem umožňujícím přístup k úplnému znění opatření podpory, včetně jeho změn, a to do dvaceti pracovních dnů ode dne, kdy opatření nabylo účinnosti; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

Podávání zpráv

Členské státy, resp. v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20 alternativně členský stát, kde se nachází řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 nebo [v článku 44 nového nařízení o EÚS] podle toho, co je použitelné, předloží Komisi:

a)

prostřednictvím systému Komise pro elektronické oznamování souhrnné informace o každém opatření podpory vyňatém podle tohoto nařízení, které jsou ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II, společně s odkazem umožňujícím přístup k úplnému znění opatření podpory, včetně jeho změn, a to do dvaceti pracovních dnů ode dne, kdy opatření nabylo účinnosti;

| b) | výroční zprávu o uplatňování tohoto nařízení, která je uvedena v nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (*7) ve znění pozdějších předpisů, která je sestavena v elektronické podobě a obsahuje informace stanovené v prováděcím nařízení, a to za každý celý rok nebo část roku, během něhož se toto nařízení používá. |
| --- | --- |

b)

výroční zprávu o uplatňování tohoto nařízení, která je uvedena v nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (*7) ve znění pozdějších předpisů, která je sestavena v elektronické podobě a obsahuje informace stanovené v prováděcím nařízení, a to za každý celý rok nebo část roku, během něhož se toto nařízení používá.

Tento článek se nepoužije na podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20a.

(*7)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).“"

*7

| 10) | V článku 12 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Aby mohla Komise kontrolovat podporu, která je tímto nařízením vyňata z oznamovací povinnosti, jsou členské státy, respektive v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20 členský stát, v němž se nachází řídicí orgán, povinny vést podrobné záznamy s informacemi a podklady, které jsou nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky tohoto nařízení. Tyto záznamy se uchovávají po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory ad hoc nebo ode dne, kdy byla v rámci příslušného režimu poskytnuta poslední podpora. Tento článek se nepoužije na podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20a.“ |
| --- | --- |

10)

V článku 12 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Aby mohla Komise kontrolovat podporu, která je tímto nařízením vyňata z oznamovací povinnosti, jsou členské státy, respektive v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20 členský stát, v němž se nachází řídicí orgán, povinny vést podrobné záznamy s informacemi a podklady, které jsou nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky tohoto nařízení. Tyto záznamy se uchovávají po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory ad hoc nebo ode dne, kdy byla v rámci příslušného režimu poskytnuta poslední podpora. Tento článek se nepoužije na podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce podle článku 20a.“

| 11) | V článku 14 se odstavec 15 nahrazuje tímto:

  „15.   V případě počáteční investice související s projekty Evropské územní spolupráce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013 nebo [nové nařízení o EÚS], se intenzita podpory platná pro oblast, kde se počáteční investice nachází, použije na všechny příjemce, kteří se projektu účastní. Je-li počáteční investice realizována ve dvou či více podporovaných oblastech, je maximální intenzitou podpory intenzita podpory použitelná v podporované oblasti, v níž vznikla největší část způsobilých nákladů. V podporovaných oblastech způsobilých pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy se toto ustanovení použije na velké podniky pouze v případě, je-li předmětem počáteční investice nová hospodářská činnost.“ |
| --- | --- |

11)

V článku 14 se odstavec 15 nahrazuje tímto:

„15.   V případě počáteční investice související s projekty Evropské územní spolupráce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013 nebo [nové nařízení o EÚS], se intenzita podpory platná pro oblast, kde se počáteční investice nachází, použije na všechny příjemce, kteří se projektu účastní. Je-li počáteční investice realizována ve dvou či více podporovaných oblastech, je maximální intenzitou podpory intenzita podpory použitelná v podporované oblasti, v níž vznikla největší část způsobilých nákladů. V podporovaných oblastech způsobilých pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy se toto ustanovení použije na velké podniky pouze v případě, je-li předmětem počáteční investice nová hospodářská činnost.“

| 12) | V článku 16 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

  „4.   Způsobilé jsou celkové náklady na urbanistický projekt, v rozsahu, v kterém splňují požadavky článků 37 a 65 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo [nového nařízení o společných ustanoveních] podle toho, co je použitelné.“ |
| --- | --- |

12)

V článku 16 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Způsobilé jsou celkové náklady na urbanistický projekt, v rozsahu, v kterém splňují požadavky článků 37 a 65 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo [nového nařízení o společných ustanoveních] podle toho, co je použitelné.“

| 13) | Za článek 19 se vkládá nový nadpis, který zní:
  „Oddíl 2a



  Podpora Evropské územní spolupráce“ |
| --- | --- |

13)

Za článek 19 se vkládá nový nadpis, který zní:

„Oddíl 2a

Oddíl 2a

Podpora Evropské územní spolupráce“

Podpora Evropské územní spolupráce“

| 14) | Článek 20 se nahrazuje tímto:

  „Článek 20
  Podpora na náklady vzniklé podnikům účastnícím se projektu Evropské územní spolupráce

  1.   Podpora na náklady vzniklé podnikům účastnícím se projektů Evropské územní spolupráce, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013 nebo [nové nařízení o EÚS], je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.


  2.   V rozsahu, v jakém jsou spojeny s projektem spolupráce, jsou způsobilé níže uvedené náklady, které mají význam podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 481/2014 (*8) nebo [článků 38 až 43 nového nařízení o EÚS] podle toho, co je použitelné:






  a) | náklady na zaměstnance; |
| --- | --- | --- |

14)

Článek 20 se nahrazuje tímto:

„Článek 20

Podpora na náklady vzniklé podnikům účastnícím se projektu Evropské územní spolupráce

1.   Podpora na náklady vzniklé podnikům účastnícím se projektů Evropské územní spolupráce, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013 nebo [nové nařízení o EÚS], je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.

2.   V rozsahu, v jakém jsou spojeny s projektem spolupráce, jsou způsobilé níže uvedené náklady, které mají význam podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 481/2014 (*8) nebo [článků 38 až 43 nového nařízení o EÚS] podle toho, co je použitelné:

a)

náklady na zaměstnance;

| b) | kancelářské a administrativní náklady; |
| --- | --- |

b)

kancelářské a administrativní náklady;

| c) | náklady na cestování a ubytování; |
| --- | --- |

c)

náklady na cestování a ubytování;

| d) | náklady na externí odborné poradenství a služby; |
| --- | --- |

d)

náklady na externí odborné poradenství a služby;

| e) | náklady na vybavení a |
| --- | --- |

e)

náklady na vybavení a

| f) | náklady na infrastrukturu a stavební práce. |
| --- | --- |

f)

náklady na infrastrukturu a stavební práce.

3.   U externího odborného poradenství a služeb uvedených v odst. 2 písm. d) se nesmí jednat o trvalou nebo pravidelnou činnost a toto poradenství a služby nesmějí souviset ani s obvyklými provozními náklady podniku, jako je tomu v případě běžného daňového poradenství, pravidelných právních služeb nebo běžné reklamy.

4.   Intenzita podpory nesmí přesáhnout maximální míru spolufinancování stanovenou v nařízení (EU) č. 1299/2013 nebo [v novém nařízení o EÚS].

(*8)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 481/2014 ze dne 4. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013, pokud jde o zvláštní pravidla způsobilosti výdajů pro programy spolupráce (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 45).“"

*8

| 15) | Vkládá se nový článek 20a, který zní:

  „Článek 20a
  Omezené částky podpory poskytované podnikům na účast v projektech Evropské územní spolupráce

  1.   Podpora poskytovaná podnikům na jejich účast v projektech Evropské územní spolupráce, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013 nebo [nové nařízení o EÚS], je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.


  2.   Celková výše podpory poskytnuté podle tohoto článku na podnik a projekt nesmí přesáhnout 20 000 EUR.“ |
| --- | --- |

15)

Vkládá se nový článek 20a, který zní:

„Článek 20a

Omezené částky podpory poskytované podnikům na účast v projektech Evropské územní spolupráce

1.   Podpora poskytovaná podnikům na jejich účast v projektech Evropské územní spolupráce, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013 nebo [nové nařízení o EÚS], je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.

2.   Celková výše podpory poskytnuté podle tohoto článku na podnik a projekt nesmí přesáhnout 20 000 EUR.“

| 16) | V článku 25 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Podpora na projekty v oblasti výzkumu a vývoje, včetně projektů, které obdržely značku kvality – pečeť excelence v rámci programu Horizont 2020 nebo Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.“ |
| --- | --- |

16)

V článku 25 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Podpora na projekty v oblasti výzkumu a vývoje, včetně projektů, které obdržely značku kvality – pečeť excelence v rámci programu Horizont 2020 nebo Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.“

| 17) | Vkládají se nové články 25a až 25d, které znějí:

  „Článek 25a
  Podpora na projekty, kterým byla udělena značka kvality – pečeť excelence

  1.   Podpora určená malým a středním podnikům na projekty v oblasti výzkumu a vývoje a na studie proveditelnosti, které obdržely značku kvality – pečeť excelence v rámci programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.


  2.   Způsobilými činnostmi v rámci podpořeného výzkumného a vývojového projektu nebo studie proveditelnosti jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, s výjimkou činností, které jdou nad rámec činnosti v oblasti experimentálního vývoje.


  3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů na podpořený výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.


  4.   Maximální výše podpory nesmí přesáhnout 2,5 milionu EUR na jeden malý nebo střední podnik a výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti.


  5.   Celkové veřejné financování poskytnuté na každý výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti nesmí přesáhnout míru financování stanovenou pro daný výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.



  Článek 25b
  Podpora na akce „Marie Curie-Skłodowska“ a na akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept)

  1.   Podpora na akce „Marie Curie-Skłodowska“ a na akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept), které získaly značku kvality – pečeť excelence v rámci programu Horizont 2020 nebo v rámci programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.


  2.   Způsobilými činnostmi v rámci podporované akce jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.


  3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů na podporovanou akci jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.


  4.   Celkové veřejné financování poskytnuté na každou akci nesmí přesáhnout maximální výši podpory stanovenou v programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.



  Článek 25c
  Podpora obsažená ve spolufinancovaných výzkumných a vývojových projektech

  1.   Podpora poskytnutá na spolufinancovaný projekt v oblasti výzkumu a vývoje nebo studii proveditelnosti (včetně výzkumných a vývojových projektů prováděných v rámci evropského institucionalizovaného partnerství podle článku 185 nebo článku 187 Smlouvy nebo akce na spolufinancování programů definované v pravidlech programu Horizont Evropa), které provádějí nejméně tři členské státy a které vyhodnotí, seřadí a vyberou nezávislí odborníci na základě nadnárodních výzev v souladu s pravidly programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.


  2.   Způsobilými činnostmi v rámci podpořeného výzkumného a vývojového projektu nebo studie proveditelnosti jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, s výjimkou činností, které jdou nad rámec činnosti v oblasti experimentálního vývoje.


  3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.


  4.   Celkové poskytnuté veřejné financování nesmí přesáhnout míru financování stanovenou pro daný výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti na základě výběru, seřazení a hodnocení podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.


  5.   Financování poskytnuté z programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa pokrývá nejméně 30 % celkových způsobilých nákladů na výzkumnou a inovační akci nebo na inovační akci, jak jsou definovány v programu Horizont 2020 nebo v programu Horizont Evropa.



  Článek 25d
  Podpora na akce „Teaming“

  1.   Podpora poskytnutá na spolufinancované akcí „Teaming“, jichž se účastní nejméně dva členské státy a které byly vyhodnoceny, seřazeny a vybrány nezávislými odborníky na základě nadnárodních výzev v rámci programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.


  2.   Způsobilými činnostmi v rámci spolufinancované akce „Teaming“ jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, s výjimkou činností, které jdou nad rámec činnosti v oblasti experimentálního vývoje.


  3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa. Způsobilé jsou mimoto investiční náklady na hmotný a nehmotný majetek související s projektem.


  4.   Celkové poskytnuté veřejné financování nesmí přesáhnout míru financování stanovenou pro akci „Teaming“ na základě výběru, seřazení a hodnocení podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa. U investic do hmotného a nehmotného majetku souvisejícího s projektem nesmí podpora navíc přesáhnout 70 % investičních nákladů.


  5.   V případě investiční podpory na infrastruktury v rámci akce „Teaming“ se použijí tyto dodatečné podmínky:






  a) | jestliže infrastruktura vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, musí být příslušné financování, náklady a výnosy jednotlivých druhů činností účtovány odděleně na základě důsledně uplatňovaných a objektivně zdůvodnitelných zásad nákladového účetnictví; |
| --- | --- | --- |

17)

Vkládají se nové články 25a až 25d, které znějí:

„Článek 25a

Podpora na projekty, kterým byla udělena značka kvality – pečeť excelence

1.   Podpora určená malým a středním podnikům na projekty v oblasti výzkumu a vývoje a na studie proveditelnosti, které obdržely značku kvality – pečeť excelence v rámci programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.

2.   Způsobilými činnostmi v rámci podpořeného výzkumného a vývojového projektu nebo studie proveditelnosti jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, s výjimkou činností, které jdou nad rámec činnosti v oblasti experimentálního vývoje.

3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů na podpořený výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.

4.   Maximální výše podpory nesmí přesáhnout 2,5 milionu EUR na jeden malý nebo střední podnik a výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti.

5.   Celkové veřejné financování poskytnuté na každý výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti nesmí přesáhnout míru financování stanovenou pro daný výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.

Článek 25b

Podpora na akce „Marie Curie-Skłodowska“ a na akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept)

1.   Podpora na akce „Marie Curie-Skłodowska“ a na akce v rámci grantů ERV na tzv. ověření koncepce (Proof of Concept), které získaly značku kvality – pečeť excelence v rámci programu Horizont 2020 nebo v rámci programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.

2.   Způsobilými činnostmi v rámci podporované akce jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.

3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů na podporovanou akci jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.

4.   Celkové veřejné financování poskytnuté na každou akci nesmí přesáhnout maximální výši podpory stanovenou v programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.

Článek 25c

Podpora obsažená ve spolufinancovaných výzkumných a vývojových projektech

1.   Podpora poskytnutá na spolufinancovaný projekt v oblasti výzkumu a vývoje nebo studii proveditelnosti (včetně výzkumných a vývojových projektů prováděných v rámci evropského institucionalizovaného partnerství podle článku 185 nebo článku 187 Smlouvy nebo akce na spolufinancování programů definované v pravidlech programu Horizont Evropa), které provádějí nejméně tři členské státy a které vyhodnotí, seřadí a vyberou nezávislí odborníci na základě nadnárodních výzev v souladu s pravidly programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.

2.   Způsobilými činnostmi v rámci podpořeného výzkumného a vývojového projektu nebo studie proveditelnosti jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, s výjimkou činností, které jdou nad rámec činnosti v oblasti experimentálního vývoje.

3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.

4.   Celkové poskytnuté veřejné financování nesmí přesáhnout míru financování stanovenou pro daný výzkumný a vývojový projekt nebo studii proveditelnosti na základě výběru, seřazení a hodnocení podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa.

5.   Financování poskytnuté z programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa pokrývá nejméně 30 % celkových způsobilých nákladů na výzkumnou a inovační akci nebo na inovační akci, jak jsou definovány v programu Horizont 2020 nebo v programu Horizont Evropa.

Článek 25d

Podpora na akce „Teaming“

1.   Podpora poskytnutá na spolufinancované akcí „Teaming“, jichž se účastní nejméně dva členské státy a které byly vyhodnoceny, seřazeny a vybrány nezávislými odborníky na základě nadnárodních výzev v rámci programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.

2.   Způsobilými činnostmi v rámci spolufinancované akce „Teaming“ jsou činnosti stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa, s výjimkou činností, které jdou nad rámec činnosti v oblasti experimentálního vývoje.

3.   Kategoriemi, maximálními částkami a způsoby výpočtu způsobilých nákladů jsou kategorie, částky a způsoby výpočtu stanovené jako způsobilé podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa. Způsobilé jsou mimoto investiční náklady na hmotný a nehmotný majetek související s projektem.

4.   Celkové poskytnuté veřejné financování nesmí přesáhnout míru financování stanovenou pro akci „Teaming“ na základě výběru, seřazení a hodnocení podle pravidel programu Horizont 2020 nebo programu Horizont Evropa. U investic do hmotného a nehmotného majetku souvisejícího s projektem nesmí podpora navíc přesáhnout 70 % investičních nákladů.

5.   V případě investiční podpory na infrastruktury v rámci akce „Teaming“ se použijí tyto dodatečné podmínky:

a)

jestliže infrastruktura vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, musí být příslušné financování, náklady a výnosy jednotlivých druhů činností účtovány odděleně na základě důsledně uplatňovaných a objektivně zdůvodnitelných zásad nákladového účetnictví;

| b) | cena účtovaná za provoz nebo užívání infrastruktury musí odpovídat ceně tržní; |
| --- | --- |

b)

cena účtovaná za provoz nebo užívání infrastruktury musí odpovídat ceně tržní;

| c) | přístup k infrastruktuře musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 10 % investičních nákladů na infrastrukturu, mohou získat přednostní přístup se zvýhodněnými podmínkami. Tento přístup musí být přiměřený příspěvku daného podniku na investiční náklady a tyto podmínky musí být zveřejněny, aby nedocházelo k nadměrné kompenzaci; |
| --- | --- |

c)

přístup k infrastruktuře musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 10 % investičních nákladů na infrastrukturu, mohou získat přednostní přístup se zvýhodněnými podmínkami. Tento přístup musí být přiměřený příspěvku daného podniku na investiční náklady a tyto podmínky musí být zveřejněny, aby nedocházelo k nadměrné kompenzaci;

| d) | v případě infrastruktury, která dostává příspěvky z veřejných zdrojů na své hospodářské i nehospodářské činnosti, musí členské státy zavést mechanismus monitorování a zpětného vymáhání podpory, aby v důsledku navýšení v podílu hospodářských činností oproti stavu, který se předpokládal v době poskytnutí podpory, nedocházelo k překročení použitelné intenzity podpory.“ |
| --- | --- |

d)

v případě infrastruktury, která dostává příspěvky z veřejných zdrojů na své hospodářské i nehospodářské činnosti, musí členské státy zavést mechanismus monitorování a zpětného vymáhání podpory, aby v důsledku navýšení v podílu hospodářských činností oproti stavu, který se předpokládal v době poskytnutí podpory, nedocházelo k překročení použitelné intenzity podpory.“

| 18) | Za článek 56c se vkládá nový oddíl 16, který zní:
  „Oddíl 16



  Podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU



  Článek 56d
  Oblast působnosti a společné podmínky

  1.   Tento oddíl se použije na podporu obsaženou ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU, které poskytují podporu prováděcím partnerům, finančním zprostředkovatelům a/nebo konečným příjemcům.


  2.   Podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v kapitole I, v tomto článku a buď v článku 56e, nebo v článku 56f.


  3.   Podpora splňuje všechny platné podmínky stanovené v nařízení [o Fondu InvestEU] [odkaz] a v investičních pokynech k Fondu InvestEU [odkaz].


  4.   Maximální prahové hodnoty stanovené v článcích 56e a 56f se použijí na celkové nesplacené financování, pokud toto financování obsahuje podporu poskytnutou v rámci jakéhokoliv finančního produktu podporovaného z Fondu InvestEU. Maximální prahové hodnoty se použijí:






  a) | na projekt v případě podpory, na niž se vztahuje čl. 56e odst. 2 a 3, odst. 4 písm. a) bod i), odst. 5 a 6, odst. 7 písm. a) a b) a odst. 8; |
| --- | --- | --- |

18)

Za článek 56c se vkládá nový oddíl 16, který zní:

„Oddíl 16

Oddíl 16

Podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU

Podpora obsažená ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU

Článek 56d

Oblast působnosti a společné podmínky

1.   Tento oddíl se použije na podporu obsaženou ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU, které poskytují podporu prováděcím partnerům, finančním zprostředkovatelům a/nebo konečným příjemcům.

2.   Podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v kapitole I, v tomto článku a buď v článku 56e, nebo v článku 56f.

3.   Podpora splňuje všechny platné podmínky stanovené v nařízení [o Fondu InvestEU] [odkaz] a v investičních pokynech k Fondu InvestEU [odkaz].

4.   Maximální prahové hodnoty stanovené v článcích 56e a 56f se použijí na celkové nesplacené financování, pokud toto financování obsahuje podporu poskytnutou v rámci jakéhokoliv finančního produktu podporovaného z Fondu InvestEU. Maximální prahové hodnoty se použijí:

a)

na projekt v případě podpory, na niž se vztahuje čl. 56e odst. 2 a 3, odst. 4 písm. a) bod i), odst. 5 a 6, odst. 7 písm. a) a b) a odst. 8;

| b) | na konečného příjemce v případě podpory, na niž se vztahuje čl. 56e odst. 4 písm. a) bod ii) a iii), odst. 7 písm. d) a odst. 9 a článek 56f. |
| --- | --- |

b)

na konečného příjemce v případě podpory, na niž se vztahuje čl. 56e odst. 4 písm. a) bod ii) a iii), odst. 7 písm. d) a odst. 9 a článek 56f.

5.   Podpora se neposkytuje formou refinancování nebo záruk u stávajících portfolií finančních zprostředkovatelů.

Článek 56e

Podmínky pro podporu obsaženou ve finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU

1.   Podpora poskytnutá konečnému příjemci v rámci finančního produktu podporovaného z Fondu InvestEU splňuje

| a) | podmínky stanovené v jednom z odstavců 2 až 9 a |
| --- | --- |

a)

podmínky stanovené v jednom z odstavců 2 až 9 a

| b) | v případě, je-li financování poskytnuto ve formě půjček konečnému příjemci, musí mít úrokovou sazbu, která odpovídá alespoň základní referenční sazbě použitelné v době poskytnutí půjčky. |
| --- | --- |

b)

v případě, je-li financování poskytnuto ve formě půjček konečnému příjemci, musí mít úrokovou sazbu, která odpovídá alespoň základní referenční sazbě použitelné v době poskytnutí půjčky.

2.   Podpora na transevropskou infrastrukturu pro digitální konektivitu splňuje tyto požadavky:

| a) | Obecné kumulativní podmínky:






  i) | projektem je projekt společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu podle nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2); |
| --- | --- | --- |

a)

Obecné kumulativní podmínky:

i)

projektem je projekt společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu podle nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2);

| ii) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 100 milionů EUR; |
| --- | --- |

ii)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 100 milionů EUR;

| iii) | příjemce poskytne finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % způsobilých nákladů, a to z vlastních nebo externích zdrojů a ve formě, která nepředstavuje jakoukoli finanční podporu z veřejných zdrojů. Je-li toto externí financování poskytnuto alternativně prostřednictvím investiční platformy kombinující různé zdroje financování, je tato podmínka nahrazena přítomností 30 % soukromých investic v takové platformě; |
| --- | --- |

iii)

příjemce poskytne finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % způsobilých nákladů, a to z vlastních nebo externích zdrojů a ve formě, která nepředstavuje jakoukoli finanční podporu z veřejných zdrojů. Je-li toto externí financování poskytnuto alternativně prostřednictvím investiční platformy kombinující různé zdroje financování, je tato podmínka nahrazena přítomností 30 % soukromých investic v takové platformě;

| iv) | pro podporu jsou způsobilé pouze způsobilé investiční náklady podle nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2) vynaložené na zavedení infrastruktury; |
| --- | --- |

iv)

pro podporu jsou způsobilé pouze způsobilé investiční náklady podle nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2) vynaložené na zavedení infrastruktury;

| v) | projekt je vybrán v souladu s nařízením (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2): i) nezávislým finančním zprostředkovatelem jmenovaným Evropskou komisí na základě společně dohodnutých investičních pokynů; ii) Evropskou komisí ve veřejné soutěži na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií, nebo iii) nezávislými odborníky jmenovanými Evropskou komisí; |
| --- | --- |

v)

projekt je vybrán v souladu s nařízením (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2): i) nezávislým finančním zprostředkovatelem jmenovaným Evropskou komisí na základě společně dohodnutých investičních pokynů; ii) Evropskou komisí ve veřejné soutěži na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií, nebo iii) nezávislými odborníky jmenovanými Evropskou komisí;

| vi) | projekt umožňuje, aby možnosti konektivity překračovaly požadavky související se stávajícími právními povinnostmi, jako jsou povinnosti stanovené v licenci na spektrum; |
| --- | --- |

vi)

projekt umožňuje, aby možnosti konektivity překračovaly požadavky související se stávajícími právními povinnostmi, jako jsou povinnosti stanovené v licenci na spektrum;

| vii) | projekt zajišťuje otevřený velkoobchodní přístup třetích stran, včetně zpřístupnění za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek v souladu s čl. 52 odst. 5 a 6; pro účely tohoto článku může projekt nabízet rovnocenné virtuální zpřístupnění místo fyzického zpřístupnění, je-li virtuální přístupový produkt uznán za rovnocenný fyzickému zpřístupnění ze strany vnitrostátního regulačního orgánu členského státu nebo Komise; |
| --- | --- |

vii)

projekt zajišťuje otevřený velkoobchodní přístup třetích stran, včetně zpřístupnění za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek v souladu s čl. 52 odst. 5 a 6; pro účely tohoto článku může projekt nabízet rovnocenné virtuální zpřístupnění místo fyzického zpřístupnění, je-li virtuální přístupový produkt uznán za rovnocenný fyzickému zpřístupnění ze strany vnitrostátního regulačního orgánu členského státu nebo Komise;

| viii) | projekt spadá do jedné z kategorií projektů uvedených v písmenu b) a splňuje příslušné zvláštní podmínky. |
| --- | --- |

viii)

projekt spadá do jedné z kategorií projektů uvedených v písmenu b) a splňuje příslušné zvláštní podmínky.

| b) | Zvláštní podmínky:






  i) | Pro investice do sítí schopných zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s platí tato zvláštní kumulativní kritéria:






  — | Cílem projektu je propojit socioekonomické aktéry definované v čl. 8 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), jimiž jsou veřejné nebo soukromé podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu v oblasti vzdělávání, sociálních služeb včetně zdraví, veřejné správy, dopravy, poštovních služeb, kultury, jak je uvedeno v čl. 106 odst. 2 Smlouvy, v souladu s rozhodnutím Komise 2012/21/EU nebo s následnými právními akty, které zmíněné rozhodnutí nahrazují. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Zvláštní podmínky:

i)

Pro investice do sítí schopných zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s platí tato zvláštní kumulativní kritéria:

—

Cílem projektu je propojit socioekonomické aktéry definované v čl. 8 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), jimiž jsou veřejné nebo soukromé podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu v oblasti vzdělávání, sociálních služeb včetně zdraví, veřejné správy, dopravy, poštovních služeb, kultury, jak je uvedeno v čl. 106 odst. 2 Smlouvy, v souladu s rozhodnutím Komise 2012/21/EU nebo s následnými právními akty, které zmíněné rozhodnutí nahrazují.

| — | Projekt je založen na zjištěném selhání trhu ověřeném pomocí dostupného vhodného mapování, nebo v případě, není-li toto mapování k dispozici, na základě veřejné konzultace. |
| --- | --- |

—

Projekt je založen na zjištěném selhání trhu ověřeném pomocí dostupného vhodného mapování, nebo v případě, není-li toto mapování k dispozici, na základě veřejné konzultace.

| — | Způsobilí socioekonomičtí aktéři mohou být připojeni k projektové infrastruktuře pouze v případě, nemají-li přístup ke stávající infrastruktuře nebo k infrastruktuře věrohodně plánované v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah, jež je schopna zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 200 Mb/s nebo rychlost downloadu alespoň 500 Mb/s. |
| --- | --- |

—

Způsobilí socioekonomičtí aktéři mohou být připojeni k projektové infrastruktuře pouze v případě, nemají-li přístup ke stávající infrastruktuře nebo k infrastruktuře věrohodně plánované v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah, jež je schopna zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 200 Mb/s nebo rychlost downloadu alespoň 500 Mb/s.

| — | Projekt prokazuje skokovou změnu, pokud se v důsledku dotovaného zásahu uskuteční i) významná nová investice do širokopásmové sítě a ii) dotovaná infrastruktura přináší na trh významné nové možnosti, pokud jde o dostupnost a kapacitu širokopásmových služeb, rychlost a hospodářskou soutěž, ve srovnání se stávající infrastrukturou nebo infrastrukturou věrohodně plánovanou v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah. Aby bylo možné mít za to, že projekt přináší významné nové investice, musí tyto investice jít nad rámec marginálních investic souvisejících pouze s modernizací aktivních složek sítě. Co se týká prokázání významných nových možností na trhu, pokud jde o dostupnost a kapacitu širokopásmových služeb, rychlost a hospodářskou soutěž, dotovaná infrastruktura i) zajistí alespoň zdvojnásobení rychlosti downloadu a uploadu ve srovnání se stávající a/nebo plánovanou infrastrukturou a ii) je schopna zajistit symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s. |
| --- | --- |

—

Projekt prokazuje skokovou změnu, pokud se v důsledku dotovaného zásahu uskuteční i) významná nová investice do širokopásmové sítě a ii) dotovaná infrastruktura přináší na trh významné nové možnosti, pokud jde o dostupnost a kapacitu širokopásmových služeb, rychlost a hospodářskou soutěž, ve srovnání se stávající infrastrukturou nebo infrastrukturou věrohodně plánovanou v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah. Aby bylo možné mít za to, že projekt přináší významné nové investice, musí tyto investice jít nad rámec marginálních investic souvisejících pouze s modernizací aktivních složek sítě. Co se týká prokázání významných nových možností na trhu, pokud jde o dostupnost a kapacitu širokopásmových služeb, rychlost a hospodářskou soutěž, dotovaná infrastruktura i) zajistí alespoň zdvojnásobení rychlosti downloadu a uploadu ve srovnání se stávající a/nebo plánovanou infrastrukturou a ii) je schopna zajistit symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s.

| — | Podpora se neposkytuje na projekty, které zahrnují oblasti, v nichž jsou přítomny dvě sítě NGA/NGN nebo jsou věrohodně plánovány v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah, nebo které zahrnují oblasti, ve kterých je přítomna alespoň jedna síť s velmi vysokou kapacitou schopná zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s nebo je věrohodně plánována v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah. |
| --- | --- |

—

Podpora se neposkytuje na projekty, které zahrnují oblasti, v nichž jsou přítomny dvě sítě NGA/NGN nebo jsou věrohodně plánovány v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah, nebo které zahrnují oblasti, ve kterých je přítomna alespoň jedna síť s velmi vysokou kapacitou schopná zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s nebo je věrohodně plánována v příštích třech letech nebo ve stejném časovém rámci jako plánovaný podpořený zásah.

| ii) | Pro přeshraniční investice do zavádění koridorů 5G podél hlavních dopravních tras platí tato zvláštní kumulativní kritéria:






  — | Projekt zajišťuje nepřerušené přeshraniční pokrytí koridoru 5G podél hlavních dopravních tras, včetně silnic, železnic a vnitrozemských vodních cest, jak je definováno v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2). |
| --- | --- | --- |

ii)

Pro přeshraniční investice do zavádění koridorů 5G podél hlavních dopravních tras platí tato zvláštní kumulativní kritéria:

—

Projekt zajišťuje nepřerušené přeshraniční pokrytí koridoru 5G podél hlavních dopravních tras, včetně silnic, železnic a vnitrozemských vodních cest, jak je definováno v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2).

| — | Projekt sestává z přeshraničního úseku, jak je definován v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), který i) zahrnuje alespoň dva členské státy, neboť překračuje hranici mezi dvěma nebo více členskými státy, nebo ii) překračuje hranice alespoň jednoho členského státu a země Evropského hospodářského prostoru. |
| --- | --- |

—

Projekt sestává z přeshraničního úseku, jak je definován v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), který i) zahrnuje alespoň dva členské státy, neboť překračuje hranici mezi dvěma nebo více členskými státy, nebo ii) překračuje hranice alespoň jednoho členského státu a země Evropského hospodářského prostoru.

| — | Projekt přináší významné nové investice do širokopásmové sítě, které jdou nad rámec marginálních investic, jako jsou investice související pouze s modernizací aktivních složek sítě. |
| --- | --- |

—

Projekt přináší významné nové investice do širokopásmové sítě, které jdou nad rámec marginálních investic, jako jsou investice související pouze s modernizací aktivních složek sítě.

| — | Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít. |
| --- | --- |

—

Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít.

| iii) | Pro přeshraniční projekty terabitové páteřní sítě propojující některá počítačová zařízení, superpočítačová zařízení a datovou infrastrukturu, jak jsou definovány níže, platí tato zvláštní kumulativní kritéria:






  — | Projekt podporuje propojení s neomezeným spojením mezi koncovými body minimálně 1 Tb/s, a to buď přímým připojením, nebo zavedením prvků nezbytných pro připojení na celoevropskou páteřní síť nejméně dvou počítačových zařízení, superpočítačových zařízení nebo datových infrastruktur, i) jež se účastní evropského společného podniku pro vysoce výkonnou výpočetní techniku zřízeného podle nařízení Rady (EU) 2018/1488 (nařízení Rady (EU) 2018/1488 ze dne 28. září 2018, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku, ST/10594/2018/INIT, Úř. věst. L 252, 8.10.2018, s. 1), výzkumných infrastruktur, výzkumných stěžejních iniciativ a misí definovaných v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o programu Horizont Evropa) a nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1.) a ii) které se nacházejí alespoň ve dvou členských státech EU nebo v jednom členském státě EU a v jednom členském státě Evropského výzkumného prostoru. |
| --- | --- | --- |

iii)

Pro přeshraniční projekty terabitové páteřní sítě propojující některá počítačová zařízení, superpočítačová zařízení a datovou infrastrukturu, jak jsou definovány níže, platí tato zvláštní kumulativní kritéria:

—

Projekt podporuje propojení s neomezeným spojením mezi koncovými body minimálně 1 Tb/s, a to buď přímým připojením, nebo zavedením prvků nezbytných pro připojení na celoevropskou páteřní síť nejméně dvou počítačových zařízení, superpočítačových zařízení nebo datových infrastruktur, i) jež se účastní evropského společného podniku pro vysoce výkonnou výpočetní techniku zřízeného podle nařízení Rady (EU) 2018/1488 (nařízení Rady (EU) 2018/1488 ze dne 28. září 2018, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku, ST/10594/2018/INIT, Úř. věst. L 252, 8.10.2018, s. 1), výzkumných infrastruktur, výzkumných stěžejních iniciativ a misí definovaných v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o programu Horizont Evropa) a nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1.) a ii) které se nacházejí alespoň ve dvou členských státech EU nebo v jednom členském státě EU a v jednom členském státě Evropského výzkumného prostoru.

| — | Projekt zajišťuje významné nové investice do širokopásmové sítě, které jdou nad rámec marginálních investic, jako jsou investice související pouze s aktualizací softwaru nebo s udělováním licencí. |
| --- | --- |

—

Projekt zajišťuje významné nové investice do širokopásmové sítě, které jdou nad rámec marginálních investic, jako jsou investice související pouze s aktualizací softwaru nebo s udělováním licencí.

| — | Projekt je realizován pořízením kapacity a/nebo vybavení v rámci postupu pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

Projekt je realizován pořízením kapacity a/nebo vybavení v rámci postupu pro zadávání veřejných zakázek.

| — | Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít. |
| --- | --- |

—

Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít.

| iv) | Pro projekty přeshraničního propojení páteřních sítí, které propojují cloudové infrastruktury, platí tato kumulativní zvláštní kritéria:






  — | Projekt propojuje cloudové infrastruktury socioekonomických aktérů definovaných v čl. 8 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), jimiž jsou veřejné nebo soukromé podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu v oblasti vzdělávání, sociálních služeb včetně zdraví, veřejné správy, dopravy, poštovních služeb, kultury, jak je uvedeno v čl. 106 odst. 2 Smlouvy, v souladu s rozhodnutím Komise 2012/21/EU (*9) nebo následnými právními akty, které zmíněné rozhodnutí nahrazují. |
| --- | --- | --- |

iv)

Pro projekty přeshraničního propojení páteřních sítí, které propojují cloudové infrastruktury, platí tato kumulativní zvláštní kritéria:

—

Projekt propojuje cloudové infrastruktury socioekonomických aktérů definovaných v čl. 8 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), jimiž jsou veřejné nebo soukromé podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu v oblasti vzdělávání, sociálních služeb včetně zdraví, veřejné správy, dopravy, poštovních služeb, kultury, jak je uvedeno v čl. 106 odst. 2 Smlouvy, v souladu s rozhodnutím Komise 2012/21/EU (*9) nebo následnými právními akty, které zmíněné rozhodnutí nahrazují.

| — | Projekt spočívá v zavedení nových přeshraničních páteřních sítí nebo ve významné modernizaci stávajících sítí, které i) zahrnují alespoň dva členské státy, neboť překračují hranici mezi dvěma nebo více členskými státy, nebo ii) překračují hranice alespoň jednoho členského státu a země Evropského hospodářského prostoru. |
| --- | --- |

—

Projekt spočívá v zavedení nových přeshraničních páteřních sítí nebo ve významné modernizaci stávajících sítí, které i) zahrnují alespoň dva členské státy, neboť překračují hranici mezi dvěma nebo více členskými státy, nebo ii) překračují hranice alespoň jednoho členského státu a země Evropského hospodářského prostoru.

| — | Projekt zahrnuje nejméně tři subjekty ze skupiny způsobilých sociálně-ekonomických aktérů působící v jiném členském státě než ostatní. |
| --- | --- |

—

Projekt zahrnuje nejméně tři subjekty ze skupiny způsobilých sociálně-ekonomických aktérů působící v jiném členském státě než ostatní.

| — | Projekt zajišťuje významné nové investice do širokopásmové sítě, které jdou nad rámec marginálních investic, jako jsou investice související pouze s aktualizací softwaru nebo s udělováním licencí. Projekt je schopen zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň o násobcích 10 Gb/s. |
| --- | --- |

—

Projekt zajišťuje významné nové investice do širokopásmové sítě, které jdou nad rámec marginálních investic, jako jsou investice související pouze s aktualizací softwaru nebo s udělováním licencí. Projekt je schopen zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň o násobcích 10 Gb/s.

| — | Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít. |
| --- | --- |

—

Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít.

| v) | Pro investice do přeshraničních podmořských kabelů platí tato zvláštní kumulativní kritéria:






  — | Projekt sestává z přeshraničních úseků, jak jsou definovány v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), které i) zahrnují alespoň dva členské státy, neboť překračují hranici mezi dvěma nebo více členskými státy, nebo ii) překračují hranice alespoň jednoho členského státu a země Evropského hospodářského prostoru. Alternativně je podporovaná infrastruktura pouze velkoobchodní sítí a zlepšuje propojení evropských nejvzdálenějších regionů nebo zámořských území, a to i v rámci jednoho členského státu. |
| --- | --- | --- |

v)

Pro investice do přeshraničních podmořských kabelů platí tato zvláštní kumulativní kritéria:

—

Projekt sestává z přeshraničních úseků, jak jsou definovány v nařízení (EU) [...]/[...] (nařízení o Nástroji pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií 2), které i) zahrnují alespoň dva členské státy, neboť překračují hranici mezi dvěma nebo více členskými státy, nebo ii) překračují hranice alespoň jednoho členského státu a země Evropského hospodářského prostoru. Alternativně je podporovaná infrastruktura pouze velkoobchodní sítí a zlepšuje propojení evropských nejvzdálenějších regionů nebo zámořských území, a to i v rámci jednoho členského státu.

| — | Podpora se neposkytuje na projekty na trasách, které již obsluhují dvě stávající nebo plánované páteřní infrastruktury. |
| --- | --- |

—

Podpora se neposkytuje na projekty na trasách, které již obsluhují dvě stávající nebo plánované páteřní infrastruktury.

| — | Projekt zajišťuje významné nové investice do širokopásmové sítě, a to zavedením nového podmořského kabelu nebo připojením ke stávajícímu podmořskému kabelu, řeší otázky redundance a přesahuje marginální investice. Projekt musí být schopen zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s. |
| --- | --- |

—

Projekt zajišťuje významné nové investice do širokopásmové sítě, a to zavedením nového podmořského kabelu nebo připojením ke stávajícímu podmořskému kabelu, řeší otázky redundance a přesahuje marginální investice. Projekt musí být schopen zajišťovat symetrické rychlosti downloadu a uploadu alespoň 1 Gb/s.

| — | Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít. |
| --- | --- |

—

Projekt podporuje zavedení nové pasivní infrastruktury pouze tehdy, pokud stávající pasivní infrastrukturu nelze znovu použít.

3.   Podpora na výrobu energie a energetickou infrastrukturu splňuje tyto požadavky:

| a) | podpora se poskytuje pouze na investice do energetické infrastruktury v odvětví plynu a elektřiny, která podléhá přístupu třetích osob, regulaci sazeb a zpřístupnění v souladu s právními předpisy v oblasti vnitřního trhu s energií, pro tyto kategorie projektů:






  i) | pokud jde o skladování energie, projekty zařazené na unijní seznam projektů společného zájmu v příloze VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (*9); |
| --- | --- | --- |

a)

podpora se poskytuje pouze na investice do energetické infrastruktury v odvětví plynu a elektřiny, která podléhá přístupu třetích osob, regulaci sazeb a zpřístupnění v souladu s právními předpisy v oblasti vnitřního trhu s energií, pro tyto kategorie projektů:

i)

pokud jde o skladování energie, projekty zařazené na unijní seznam projektů společného zájmu v příloze VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (*9);

| ii) | pokud jde o jiné projekty energetické infrastruktury, než je skladování:






  — | inteligentní sítě, |
| --- | --- | --- |

ii)

pokud jde o jiné projekty energetické infrastruktury, než je skladování:

—

inteligentní sítě,

| — | projekty, které splňují některé z kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 347/2013, |
| --- | --- |

—

projekty, které splňují některé z kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 347/2013,

| — | projekty zařazené na unijní seznam projektů společného zájmu v příloze VII nařízení (EU) č. 347/2013, |
| --- | --- |

—

projekty zařazené na unijní seznam projektů společného zájmu v příloze VII nařízení (EU) č. 347/2013,

| — | projekty v podporovaných oblastech; |
| --- | --- |

—

projekty v podporovaných oblastech;

| b) | investiční podpora na výrobu energie z obnovitelných zdrojů splňuje tyto požadavky:






  i) | podpora se poskytuje pouze na nová zařízení vybraná podle zásad hospodářské soutěže, transparentním, objektivním a nediskriminačním způsobem; |
| --- | --- | --- |

b)

investiční podpora na výrobu energie z obnovitelných zdrojů splňuje tyto požadavky:

i)

podpora se poskytuje pouze na nová zařízení vybraná podle zásad hospodářské soutěže, transparentním, objektivním a nediskriminačním způsobem;

| ii) | podpora se neposkytuje na vodní elektrárny, které nesplňují podmínky stanovené ve směrnici 2000/60/ES (*10); |
| --- | --- |

ii)

podpora se neposkytuje na vodní elektrárny, které nesplňují podmínky stanovené ve směrnici 2000/60/ES (*10);

| iii) | v případě zařízení vyrábějících biopaliva se podpora poskytuje pouze pro zařízení vyrábějící udržitelná biopaliva jiná než biopaliva vyráběná z potravinářských plodin; |
| --- | --- |

iii)

v případě zařízení vyrábějících biopaliva se podpora poskytuje pouze pro zařízení vyrábějící udržitelná biopaliva jiná než biopaliva vyráběná z potravinářských plodin;

| c) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt podle písmena a) tohoto odstavce v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 150 milionů EUR. Nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt podle písmena b) tohoto odstavce v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 75 milionů EUR. |
| --- | --- |

c)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt podle písmena a) tohoto odstavce v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 150 milionů EUR. Nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt podle písmena b) tohoto odstavce v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 75 milionů EUR.

4.   Podpora na infrastrukturu a činnosti v sociální oblasti, v oblasti vzdělávání a kultury a v oblasti přírodního dědictví splňuje tyto požadavky:

| a) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout:






  i) | 100 milionů EUR na projekt u investic do infrastruktury využívané k poskytování sociálních služeb, ke vzdělávání nebo ke kulturním účelům a činnostem uvedeným v čl. 53 odst. 2, včetně přírodního dědictví; |
| --- | --- | --- |

a)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout:

i)

100 milionů EUR na projekt u investic do infrastruktury využívané k poskytování sociálních služeb, ke vzdělávání nebo ke kulturním účelům a činnostem uvedeným v čl. 53 odst. 2, včetně přírodního dědictví;

| ii) | 30 milionů EUR u činností souvisejících se sociálními službami a kulturou; |
| --- | --- |

ii)

30 milionů EUR u činností souvisejících se sociálními službami a kulturou;

| iii) | 5 milionů EUR v případě vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

iii)

5 milionů EUR v případě vzdělávání a odborné přípravy;

| b) | podpora se neposkytuje na odbornou přípravu ke splnění povinných vnitrostátních požadavků na odbornou přípravu. |
| --- | --- |

b)

podpora se neposkytuje na odbornou přípravu ke splnění povinných vnitrostátních požadavků na odbornou přípravu.

5.   Podpora na dopravu a dopravní infrastrukturu splňuje tyto požadavky:

| a) | podpora na infrastrukturu s výjimkou přístavů se poskytuje pouze na tyto projekty:






  i) | projekty společného zájmu ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1315/2013, s výjimkou projektů týkajících se přístavní nebo letištní infrastruktury; |
| --- | --- | --- |

a)

podpora na infrastrukturu s výjimkou přístavů se poskytuje pouze na tyto projekty:

i)

projekty společného zájmu ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1315/2013, s výjimkou projektů týkajících se přístavní nebo letištní infrastruktury;

| ii) | propojení s městskými uzly transevropské dopravní sítě; |
| --- | --- |

ii)

propojení s městskými uzly transevropské dopravní sítě;

| iii) | kolejová vozidla pouze pro poskytování služeb železniční dopravy, na něž se nevztahuje smlouva o veřejných službách ve smyslu nařízení (ES) č. 1370/2007 (*11), pokud je příjemcem nový účastník na trhu; |
| --- | --- |

iii)

kolejová vozidla pouze pro poskytování služeb železniční dopravy, na něž se nevztahuje smlouva o veřejných službách ve smyslu nařízení (ES) č. 1370/2007 (*11), pokud je příjemcem nový účastník na trhu;

| iv) | městská doprava; |
| --- | --- |

iv)

městská doprava;

| v) | infrastruktura pro alternativní paliva nebo infrastruktura pro mobilitu s nízkými/nulovými emisemi; |
| --- | --- |

v)

infrastruktura pro alternativní paliva nebo infrastruktura pro mobilitu s nízkými/nulovými emisemi;

| b) | podpora na projekty přístavní infrastruktury splňuje tyto požadavky:






  i) | podporu lze poskytnout pouze na investice do přístupové infrastruktury a přístavní infrastruktury, jež jsou k dispozici uživatelům, kteří o to projeví zájem, rovným a nediskriminačním způsobem za tržních podmínek; |
| --- | --- | --- |

b)

podpora na projekty přístavní infrastruktury splňuje tyto požadavky:

i)

podporu lze poskytnout pouze na investice do přístupové infrastruktury a přístavní infrastruktury, jež jsou k dispozici uživatelům, kteří o to projeví zájem, rovným a nediskriminačním způsobem za tržních podmínek;

| ii) | jakákoli koncese nebo jiné pověření třetí strany k výstavbě, modernizaci, provozování nebo pronájmu podporované přístavní infrastruktury se udělují podle zásad hospodářské soutěže, transparentnosti, nediskriminace a bezpodmínečnosti; |
| --- | --- |

ii)

jakákoli koncese nebo jiné pověření třetí strany k výstavbě, modernizaci, provozování nebo pronájmu podporované přístavní infrastruktury se udělují podle zásad hospodářské soutěže, transparentnosti, nediskriminace a bezpodmínečnosti;

| iii) | podpora není poskytnuta na investice do přístavních superstruktur; |
| --- | --- |

iii)

podpora není poskytnuta na investice do přístavních superstruktur;

| c) | nominální výše celkového financování poskytnutého podle písmena a) nebo b) tohoto odstavce konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 150 milionů EUR. |
| --- | --- |

c)

nominální výše celkového financování poskytnutého podle písmena a) nebo b) tohoto odstavce konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 150 milionů EUR.

6.   Podpora na jinou infrastrukturu splňuje tyto požadavky:

| a) | podpora se poskytuje pouze na tyto projekty:






  i) | investice do infrastruktury pro zásobování vodou a nakládání s odpadními vodami určené pro širokou veřejnost; |
| --- | --- | --- |

a)

podpora se poskytuje pouze na tyto projekty:

i)

investice do infrastruktury pro zásobování vodou a nakládání s odpadními vodami určené pro širokou veřejnost;

| ii) | investice do nakládání s odpady, jejich recyklace a přípravy k opětovnému použití v souladu s čl. 47 odst. 1 až 6 tohoto nařízení, pokud je zaměřena na nakládání s odpady vyprodukovanými jinými podniky; |
| --- | --- |

ii)

investice do nakládání s odpady, jejich recyklace a přípravy k opětovnému použití v souladu s čl. 47 odst. 1 až 6 tohoto nařízení, pokud je zaměřena na nakládání s odpady vyprodukovanými jinými podniky;

| iii) | investice do výzkumné infrastruktury; |
| --- | --- |

iii)

investice do výzkumné infrastruktury;

| iv) | investice do výstavby nebo modernizace zařízení inovačních klastrů; |
| --- | --- |

iv)

investice do výstavby nebo modernizace zařízení inovačních klastrů;

| b) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 100 milionů EUR. |
| --- | --- |

b)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 100 milionů EUR.

7.   Podpora na ochranu životního prostředí, včetně ochrany klimatu, splňuje tyto požadavky:

| a) | podpora se poskytuje pouze na tyto projekty:






  i) | investice, které podnikům umožní odstranit nebo zamezit poškození fyzického přírodního prostředí (včetně změny klimatu) nebo přírodních zdrojů vlastní činností příjemce, pokud se investice řídí přísnějšími environmentálními normami, než jsou normy Unie, nebo pokud investice zvyšuje úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, nebo pokud představuje předčasné přizpůsobení se budoucím environmentálním normám Unie; |
| --- | --- | --- |

a)

podpora se poskytuje pouze na tyto projekty:

i)

investice, které podnikům umožní odstranit nebo zamezit poškození fyzického přírodního prostředí (včetně změny klimatu) nebo přírodních zdrojů vlastní činností příjemce, pokud se investice řídí přísnějšími environmentálními normami, než jsou normy Unie, nebo pokud investice zvyšuje úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, nebo pokud představuje předčasné přizpůsobení se budoucím environmentálním normám Unie;

| ii) | opatření k zvýšení energetické účinnosti podniku, pokud zvýšením energetické účinnosti nemá být dosaženo toho, aby podnik splnil normy Unie, které již byly schváleny, i když dosud nenabyly účinnosti; |
| --- | --- |

ii)

opatření k zvýšení energetické účinnosti podniku, pokud zvýšením energetické účinnosti nemá být dosaženo toho, aby podnik splnil normy Unie, které již byly schváleny, i když dosud nenabyly účinnosti;

| iii) | sanace kontaminovaných lokalit, pokud není zjištěna právnická nebo fyzická osoba, která je podle platných právních předpisů odpovědná za vzniklou škodu na životním prostředí, v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“, jak je uvedeno v čl. 45 odst. 3; |
| --- | --- |

iii)

sanace kontaminovaných lokalit, pokud není zjištěna právnická nebo fyzická osoba, která je podle platných právních předpisů odpovědná za vzniklou škodu na životním prostředí, v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“, jak je uvedeno v čl. 45 odst. 3;

| iv) | ekologické studie; |
| --- | --- |

iv)

ekologické studie;

| v) | zlepšování a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů, pokud tato činnost přispívá k ochraně, zachování nebo obnově biologické rozmanitosti a k dosažení dobrého stavu ekosystémů nebo k ochraně ekosystémů, které již jsou v dobrém stavu; |
| --- | --- |

v)

zlepšování a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů, pokud tato činnost přispívá k ochraně, zachování nebo obnově biologické rozmanitosti a k dosažení dobrého stavu ekosystémů nebo k ochraně ekosystémů, které již jsou v dobrém stavu;

| b) | pokud se opatření podpory týká opatření k zvýšení energetické účinnosti obytných budov a budov určených k výkonu činností souvisejících s poskytováním sociálních služeb, může být podpora poskytnuta rovněž na opatření, která zvyšují energetickou účinnost obytných budov a současně do obytné budovy, jíž se opatření podpory v oblasti energetické účinnosti týká, integrují zařízení vyrábějící energii z obnovitelných zdrojů na místě, a to za těchto podmínek:






  i) | integrované zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů na místě se týká výroby elektřiny a/nebo tepla; může být kombinováno se zásobníkovým zařízením; |
| --- | --- | --- |

b)

pokud se opatření podpory týká opatření k zvýšení energetické účinnosti obytných budov a budov určených k výkonu činností souvisejících s poskytováním sociálních služeb, může být podpora poskytnuta rovněž na opatření, která zvyšují energetickou účinnost obytných budov a současně do obytné budovy, jíž se opatření podpory v oblasti energetické účinnosti týká, integrují zařízení vyrábějící energii z obnovitelných zdrojů na místě, a to za těchto podmínek:

i)

integrované zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů na místě se týká výroby elektřiny a/nebo tepla; může být kombinováno se zásobníkovým zařízením;

| ii) | výkon zařízení, které vyrábí energii z obnovitelných zdrojů na místě, nesmí přesáhnout o více než 20 % celkový požadavek na spotřebu obyvatel budovy; |
| --- | --- |

ii)

výkon zařízení, které vyrábí energii z obnovitelných zdrojů na místě, nesmí přesáhnout o více než 20 % celkový požadavek na spotřebu obyvatel budovy;

| iii) | instalovaný výkon zařízení vyrábějícího energii z obnovitelných zdrojů nesmí přesáhnout 500 kW; |
| --- | --- |

iii)

instalovaný výkon zařízení vyrábějícího energii z obnovitelných zdrojů nesmí přesáhnout 500 kW;

| iv) | konečným příjemcem podpory může být buď vlastník budovy, nebo nájemce; |
| --- | --- |

iv)

konečným příjemcem podpory může být buď vlastník budovy, nebo nájemce;

| c) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt uvedený v písmenech a) a b) tohoto odstavce v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 50 milionů EUR; |
| --- | --- |

c)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt uvedený v písmenech a) a b) tohoto odstavce v rámci podpory z Fondu InvestEU nesmí přesáhnout 50 milionů EUR;

| d) | podpora na opatření, která zvyšují energetickou účinnost budov, se může týkat rovněž usnadnění uzavírání smluv o energetických službách, a to za těchto podmínek:






  i) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřesahuje [30] milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

d)

podpora na opatření, která zvyšují energetickou účinnost budov, se může týkat rovněž usnadnění uzavírání smluv o energetických službách, a to za těchto podmínek:

i)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřesahuje [30] milionů EUR;

| ii) | podpora má formu půjčky nebo záruky; |
| --- | --- |

ii)

podpora má formu půjčky nebo záruky;

| iii) | podpora je poskytována malým a středním podnikům nebo malým podnikům se střední tržní kapitalizací; |
| --- | --- |

iii)

podpora je poskytována malým a středním podnikům nebo malým podnikům se střední tržní kapitalizací;

| iv) | podpora je poskytována pouze na smlouvy o energetických službách ve smyslu čl. 2 bodu 27 směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (*12). |
| --- | --- |

iv)

podpora je poskytována pouze na smlouvy o energetických službách ve smyslu čl. 2 bodu 27 směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (*12).

8.   Podpora na výzkum, vývoj, inovaci a digitalizaci splňuje tyto požadavky:

| a) | podporu lze poskytnout na:






  i) | základní výzkum; |
| --- | --- | --- |

a)

podporu lze poskytnout na:

i)

základní výzkum;

| ii) | průmyslový výzkum; |
| --- | --- |

ii)

průmyslový výzkum;

| iii) | experimentální vývoj; |
| --- | --- |

iii)

experimentální vývoj;

| iv) | inovace postupů nebo organizační inovace pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

iv)

inovace postupů nebo organizační inovace pro malé a střední podniky;

| v) | poradenské služby v oblasti inovací a podpůrné služby v oblasti inovací pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

v)

poradenské služby v oblasti inovací a podpůrné služby v oblasti inovací pro malé a střední podniky;

| vi) | digitalizaci malých a středních podniků; |
| --- | --- |

vi)

digitalizaci malých a středních podniků;

| b) | u projektů spadajících pod písm. a) body i), ii) a iii) tohoto odstavce nesmí nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU přesáhnout 75 milionů EUR. U projektů spadajících pod písm. a) body iv), v) a vi) tohoto článku nesmí nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU přesáhnout [30] milionů EUR. |
| --- | --- |

b)

u projektů spadajících pod písm. a) body i), ii) a iii) tohoto odstavce nesmí nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU přesáhnout 75 milionů EUR. U projektů spadajících pod písm. a) body iv), v) a vi) tohoto článku nesmí nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci na projekt v rámci podpory z Fondu InvestEU přesáhnout [30] milionů EUR.

9.   Kromě důvodů slučitelnosti uvedených v odstavcích 2 až 8 tohoto článku mohou malé a střední podniky nebo malé podniky se střední tržní kapitalizací obdržet podporu ve formě financování podporovaného z Fondu InvestEU rovněž za předpokladu, že:

| a) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřesahuje 15 milionů EUR a je poskytnuta:






  i) | mikropodnikům; |
| --- | --- | --- |

a)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřesahuje 15 milionů EUR a je poskytnuta:

i)

mikropodnikům;

| ii) | malým a středním podnikům, které dosud nepůsobily na žádném trhu nebo které provozovaly činnost po dobu kratší než sedm let od prvního komerčního prodeje; |
| --- | --- |

ii)

malým a středním podnikům, které dosud nepůsobily na žádném trhu nebo které provozovaly činnost po dobu kratší než sedm let od prvního komerčního prodeje;

| iii) | malým a středním podnikům vstupujícím na nový výrobkový nebo zeměpisný trh, přičemž počáteční investice pro vstup na nový výrobkový nebo zeměpisný trh musí být vyšší než 50 % průměrného ročního obratu za předchozích pět let; |
| --- | --- |

iii)

malým a středním podnikům vstupujícím na nový výrobkový nebo zeměpisný trh, přičemž počáteční investice pro vstup na nový výrobkový nebo zeměpisný trh musí být vyšší než 50 % průměrného ročního obratu za předchozích pět let;

| iv) | inovativním podnikům; |
| --- | --- |

iv)

inovativním podnikům;

| v) | malým a středním podnikům nebo malým podnikům se střední tržní kapitalizací, jejichž hlavní činnosti se nacházejí v podporovaných oblastech, za předpokladu, že financování není použito na přemístění činností podle čl. 2 bodu 61 a, nebo |
| --- | --- |

v)

malým a středním podnikům nebo malým podnikům se střední tržní kapitalizací, jejichž hlavní činnosti se nacházejí v podporovaných oblastech, za předpokladu, že financování není použito na přemístění činností podle čl. 2 bodu 61 a, nebo

| b) | nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřesahuje 2 miliony EUR. |
| --- | --- |

b)

nominální výše celkového financování poskytnutého konečnému příjemci v rámci podpory z Fondu InvestEU nepřesahuje 2 miliony EUR.

Článek 56f

Podmínky pro podporu obsaženou v komerčně zaměřených finančních produktech podporovaných z Fondu InvestEU

1.   Finanční prostředky konečným příjemcům poskytují komerční finanční zprostředkovatelé, kteří jsou vybráni na základě objektivních kritérií otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem.

2.   Komerční finanční zprostředkovatel, který konečnému příjemci poskytuje finanční prostředky, si u každé finanční transakce ponechá minimální rizikovou expozici ve výši 20 %.

3.   Nominální výše celkového financování poskytnutého každému konečnému příjemci komerčním finančním zprostředkovatelem nesmí přesáhnout 7,5 milionu EUR.

(*9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39)."

*9

(*9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39)."

*9

(*10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L [...], [...], s. [...])."

*10

(*11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1)."

*11

(*12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).“"

*12

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

V Bruselu dne...

Za Komisi

Ursula VON DER LEYEN

Předsedkyně

---

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 1).“

*1

(*2)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).

*2

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

*3

(*4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32).“

*4

(*5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).“

*5

(*6)  Pokud jde o režimy podle článků 16 a 21 tohoto nařízení, od požadavku na zveřejnění informací o každém poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 500 000 EUR, může být upuštěno v případě malých a středních podniků, které na žádném trhu neuskutečnily komerční prodej.“

*6

(*7)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).“

*7

(*8)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 481/2014 ze dne 4. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013, pokud jde o zvláštní pravidla způsobilosti výdajů pro programy spolupráce (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 45).“

*8

(*9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).

*9

(*10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L [...], [...], s. [...]).

*10

(*11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

*11

(*12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).““

*12

---

(1)  Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014 , kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 259).

3

(4)  Úř. věst. L [...], [...], s. [...].

4

---

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/20

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9833 — KKR/Viridor)

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 170/02)

Dne 6. května 2020 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9833. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9833. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/21

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

15. května 2020

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0798 |
| JPY | japonský jen | 115,53 |
| DKK | dánská koruna | 7,4576 |
| GBP | britská libra | 0,88738 |
| SEK | švédská koruna | 10,6695 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0513 |
| ISK | islandská koruna | 157,50 |
| NOK | norská koruna | 11,0568 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,589 |
| HUF | maďarský forint | 354,70 |
| PLN | polský zlotý | 4,5650 |
| RON | rumunský lei | 4,8400 |
| TRY | turecká lira | 7,4689 |
| AUD | australský dolar | 1,6805 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5231 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,3693 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8145 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5397 |
| KRW | jihokorejský won | 1 332,60 |
| ZAR | jihoafrický rand | 20,0761 |
| CNY | čínský juan | 7,6759 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5693 |
| IDR | indonéská rupie | 16 127,82 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6982 |
| PHP | filipínské peso | 54,778 |
| RUB | ruský rubl | 79,6208 |
| THB | thajský baht | 34,656 |
| BRL | brazilský real | 6,3172 |
| MXN | mexické peso | 25,8966 |
| INR | indická rupie | 81,9885 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0798

JPY

japonský jen

115,53

DKK

dánská koruna

7,4576

GBP

britská libra

0,88738

SEK

švédská koruna

10,6695

CHF

švýcarský frank

1,0513

ISK

islandská koruna

157,50

NOK

norská koruna

11,0568

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,589

HUF

maďarský forint

354,70

PLN

polský zlotý

4,5650

RON

rumunský lei

4,8400

TRY

turecká lira

7,4689

AUD

australský dolar

1,6805

CAD

kanadský dolar

1,5231

HKD

hongkongský dolar

8,3693

NZD

novozélandský dolar

1,8145

SGD

singapurský dolar

1,5397

KRW

jihokorejský won

1 332,60

ZAR

jihoafrický rand

20,0761

CNY

čínský juan

7,6759

HRK

chorvatská kuna

7,5693

IDR

indonéská rupie

16 127,82

MYR

malajsijský ringgit

4,6982

PHP

filipínské peso

54,778

RUB

ruský rubl

79,6208

THB

thajský baht

34,656

BRL

brazilský real

6,3172

MXN

mexické peso

25,8966

INR

indická rupie

81,9885

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

Účetní dvůr

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/22

---

Zvláštní zpráva č. 12/2020

Evropské centrum pro investiční poradenství — centrum bylo ustaveno k posílení investic v EU, jeho dopad však zůstává omezený

(2020/C 170/04)

Evropský účetní dvůr Vás tímto informuje o vydání zvláštní zprávy č. 12/2020 s názvem „Evropské centrum pro investiční poradenství — centrum bylo ustaveno k posílení investic v EU, jeho dopad však zůstává omezený.“

Zpráva je k dispozici k nahlédnutí či stažení na internetové stránce Evropského účetního dvora: http://eca.europa.eu

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/23

---

VÝJIMKY Z VNITROSTÁTNÍCH PŘEDPISŮ, KTERÝMI SE PROVÁDÍ SMĚRNICE (EU) 2015/849O BOJI PROTI PRANÍ PENĚZ, PRO POSKYTOVATELE SLUŽEB HAZARDNÍCH HER

Seznam členských států, které se rozhodly osvobodit poskytovatele některých služeb hazardních her od vnitrostátních předpisů, kterými se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu

(2020/C 170/05)

Pokud se členský stát rozhodne zcela nebo zčásti osvobodit poskytovatele některých služeb hazardních her od vnitrostátních předpisů, kterými se provádí tato směrnice, oznámí toto rozhodnutí Komisi spolu s odůvodněním vycházejícím ze zvláštního posouzení rizik. Členský stát může toto oznámení učinit nebo odvolat kdykoliv. Komise o těchto rozhodnutích uvědomí ostatní členské státy.

Do března 2020 oznámily taková rozhodnutí Komisi tyto členské státy:

| Členský stát | Poskytovatelé služeb hazardních her, kterým byla udělena výjimka |
| --- | --- |
| Belgie | Podle čl. 5 odst. 1 zákona o předcházení praní peněz a financování terorismu ze dne 18. září 2017:
  státní loterie |
| Česká republika | V souladu se zákonem č. 253/2008 Sb. ze dne 5. června 2008 o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu:






  — | hry bingo nebo tomboly |

Členský stát

Poskytovatelé služeb hazardních her, kterým byla udělena výjimka

Belgie

Podle čl. 5 odst. 1 zákona o předcházení praní peněz a financování terorismu ze dne 18. září 2017:

státní loterie

Česká republika

V souladu se zákonem č. 253/2008 Sb. ze dne 5. června 2008 o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu:

—

hry bingo nebo tomboly

| — | peněžité loterie |
| --- | --- |

—

peněžité loterie

| — | věcné loterie |
| --- | --- |

—

věcné loterie

| — | okamžité a/nebo číselné loterie |
| --- | --- |

—

okamžité a/nebo číselné loterie

Dánsko

Podle čl. 1 odst. 5 zákona č. 651 ze dne 8. června 2017 o předcházení praní peněz a financování terorismu a oznámení o částečném vynětí některých her z právních předpisů o praní peněz ze dne 26. června 2017:

| — | místní totalizátorové hry |
| --- | --- |

—

místní totalizátorové hry

| — | hry bingo |
| --- | --- |

—

hry bingo

| — | tomboly |
| --- | --- |

—

tomboly

| — | hrací přístroje nabízející hotovostní výhry |
| --- | --- |

—

hrací přístroje nabízející hotovostní výhry

| — | loterie, třídní loterie (Klasselotteriet) a neziskové loterie |
| --- | --- |

—

loterie, třídní loterie (Klasselotteriet) a neziskové loterie

| — | živý poker |
| --- | --- |

—

živý poker

| — | on-line bingo |
| --- | --- |

—

on-line bingo

| — | manažerské hry |
| --- | --- |

—

manažerské hry

| — | soutěže s účastí prostřednictvím SMS nebo podobným způsobem |
| --- | --- |

—

soutěže s účastí prostřednictvím SMS nebo podobným způsobem

Estonsko

Jak je vymezeno v § 6 estonského zákona o hazardních hrách ze dne 15. října 2008, v souladu se zákonem o předcházení praní peněz a financování terorismu ze dne 26. října 2017:

| — | komerční loterie |
| --- | --- |

—

komerční loterie

Finsko

V souladu s kapitolou 1 § 3 odst. 4 zákona o předcházení praní peněz a financování terorismu ze dne 28. června 2017 (444/2017):

| — | hrací automaty umístěné mimo kasina |
| --- | --- |

—

hrací automaty umístěné mimo kasina

Německo

Podle § 2 odst. 1 bodu 15 zákona o odhalování výnosů ze závažné trestné činnosti z roku 2017 („zákon o praní peněz“):

| — | totalizátorové hry provozované sdruženími podle § 1 zákona o sázkách a loteriích |
| --- | --- |

—

totalizátorové hry provozované sdruženími podle § 1 zákona o sázkách a loteriích

| — | hry bingo |
| --- | --- |

—

hry bingo

| — | hrací přístroje mimo kasina podle § 33c průmyslového zákoníku |
| --- | --- |

—

hrací přístroje mimo kasina podle § 33c průmyslového zákoníku

| — | loterie povolené spolkovými právními předpisy a sociální loterie |
| --- | --- |

—

loterie povolené spolkovými právními předpisy a sociální loterie

Irsko

Jak je vymezeno v § 25 odst. 8 zákona o trestním soudnictví (praní peněz a financování terorismu) z roku 2010, ve znění pozdějších předpisů, a nařízení č. 3 právního aktu č. 487/2018:

| — | hry bingo |
| --- | --- |

—

hry bingo

| — | hry a herny |
| --- | --- |

—

hry a herny

| — | loterie |
| --- | --- |

—

loterie

| — | živý poker |
| --- | --- |

—

živý poker

Švédsko

V souladu s článkem 20 zákona o opatřeních proti praní peněz a financování terorismu (SFS 2017:630) a pokyny pro předpisy a obecná doporučení švédského orgánu pro hazardní hry: 2017:2

| — | hry bingo provozované se souhlasem orgánu pro hazardní hry v souladu s článkem 42 prvním pododstavcem druhou větou zákona o loteriích (1994:1000). |
| --- | --- |

—

hry bingo provozované se souhlasem orgánu pro hazardní hry v souladu s článkem 42 prvním pododstavcem druhou větou zákona o loteriích (1994:1000).

| — | věcné hrací přístroje |
| --- | --- |

—

věcné hrací přístroje

| — | hotovostní a žetonové hrací přístroje provozované v souladu s článkem 26 zákona o loteriích a s povolením vydaným podle tohoto článku |
| --- | --- |

—

hotovostní a žetonové hrací přístroje provozované v souladu s článkem 26 zákona o loteriích a s povolením vydaným podle tohoto článku

| — | loterie provozované na základě povolení nebo registrace podle článků 16 a 17 zákona o loteriích sdruženími, jež působí primárně v rámci jedné obce, anebo, pokud jsou tyto loterie provozovány ve více obcích, v rámci jednoho regionu |
| --- | --- |

—

loterie provozované na základě povolení nebo registrace podle článků 16 a 17 zákona o loteriích sdruženími, jež působí primárně v rámci jedné obce, anebo, pokud jsou tyto loterie provozovány ve více obcích, v rámci jednoho regionu

| — | loterie provozované na základě povolení podle článku 16 zákona o loteriích ve více než jednom regionu |
| --- | --- |

—

loterie provozované na základě povolení podle článku 16 zákona o loteriích ve více než jednom regionu

| — | vlastní loterie podle článku 4 zákona o loteriích provozované na základě povolení podle článku 45 zákona o loteriích a distribuované prostřednictvím zástupce |
| --- | --- |

—

vlastní loterie podle článku 4 zákona o loteriích provozované na základě povolení podle článku 45 zákona o loteriích a distribuované prostřednictvím zástupce

| — | ruleta, kostky a karetní hry provozované v souladu s článkem 32 zákona o loteriích |
| --- | --- |

—

ruleta, kostky a karetní hry provozované v souladu s článkem 32 zákona o loteriích

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/25

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 170/06)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Německo), kontrolovaného podnikem STRABAG SE („STRABAG group“, Rakousko), |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Německo), kontrolovaného podnikem STRABAG SE („STRABAG group“, Rakousko),

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG („KEMNA BAU“, Německo), |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG („KEMNA BAU“, Německo),

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG („Heideasphalt“), společného podniku, který má být nově založen v Německu. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG („Heideasphalt“), společného podniku, který má být nově založen v Německu.

Podniky Deutsche Asphalt a KEMNA BAU získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad podnikem Heideasphalt.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů v nově založené společnosti představující společný podnik.

2.

| — | podnik STRABAG je globální stavební skupina, která působí ve všech oblastech stavebnictví, zejména v oblasti dopravní infrastruktury, stavebnictví, strojírenství, výstavby kolejových tratí, železničních staveb, poskytování služeb souvisejících se stavebnictvím (správa budov) a těžby surovin a stavebního materiálu a obchodování s nimi. Hlavně prostřednictvím společnosti Deutsche Asphalt působí v oblasti výroby různých druhů asfaltu pro účely asfaltových základových pásů, asfaltových pojiv a asfaltových povrchů, |
| --- | --- |

—

podnik STRABAG je globální stavební skupina, která působí ve všech oblastech stavebnictví, zejména v oblasti dopravní infrastruktury, stavebnictví, strojírenství, výstavby kolejových tratí, železničních staveb, poskytování služeb souvisejících se stavebnictvím (správa budov) a těžby surovin a stavebního materiálu a obchodování s nimi. Hlavně prostřednictvím společnosti Deutsche Asphalt působí v oblasti výroby různých druhů asfaltu pro účely asfaltových základových pásů, asfaltových pojiv a asfaltových povrchů,

| — | podnik KEMNA BAU působí v různých fázích výstavby dopravních tras. Je činný zejména v oblasti těžby surovin v lomech a štěrkovnách, ve výrobě a distribuci asfaltových směsí, jakož i ve stavebnictví (výstavba asfaltových cest, betonové konstrukce pro speciální účely, dlažba). Navíc působí v oblasti zemních staveb, výstavby kanalizace, skládek a železnic, stavebních oprav a výstavby betonových ochranných zdí na místě, |
| --- | --- |

—

podnik KEMNA BAU působí v různých fázích výstavby dopravních tras. Je činný zejména v oblasti těžby surovin v lomech a štěrkovnách, ve výrobě a distribuci asfaltových směsí, jakož i ve stavebnictví (výstavba asfaltových cest, betonové konstrukce pro speciální účely, dlažba). Navíc působí v oblasti zemních staveb, výstavby kanalizace, skládek a železnic, stavebních oprav a výstavby betonových ochranných zdí na místě,

| — | podnik Heideasphalt bude provozovat zařízení na míchání asfaltu ve Wittingenu, které v současné době provozuje podnik Deutsche Asphalt. |
| --- | --- |

—

podnik Heideasphalt bude provozovat zařízení na míchání asfaltu ve Wittingenu, které v současné době provozuje podnik Deutsche Asphalt.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne/Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/27

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 170/07)

Zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU / CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„PECORINO SICILIANO“

EU č.: PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano (Nové sdružení na ochranu sýra Pecorino Siciliano)

| Sídlo: |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITÁLIE |

Sídlo:

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITÁLIE

email: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

certifikovaný email: pecorinosicilianodop@pec.it

Sdružení Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano sestává z výrobců sýra „Pecorino Siciliano“ a je oprávněno k podání žádosti o změnu v souladu s čl. 13 odst. 1 vyhlášky ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví č. 12511 ze dne 14. října 2013.

2.   Členský stát nebo Třetí Země

Itálie

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

| ☐ | Název produktu |
| --- | --- |

☐

Název produktu

| ☒ | Popis produktu |
| --- | --- |

☒

Popis produktu

| ☐ | Zeměpisná oblast |
| --- | --- |

☐

Zeměpisná oblast

| ☐ | Důkaz původu |
| --- | --- |

☐

Důkaz původu

| ☒ | Metoda produkce |
| --- | --- |

☒

Metoda produkce

| ☐ | Souvislost |
| --- | --- |

☐

Souvislost

| ☒ | Označování |
| --- | --- |

☒

Označování

| ☒ | Jiná: Body, které nejsou zahrnuty ve stávající specifikaci, jsou uvedeny níže: důkaz původu, souvislost se zeměpisnou oblastí, kontroly. |
| --- | --- |

☒

Jiná: Body, které nejsou zahrnuty ve stávající specifikaci, jsou uvedeny níže: důkaz původu, souvislost se zeměpisnou oblastí, kontroly.

4.   Druh změny (změn)

☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

5.   Změna (změny)

Je třeba poznamenat, že změna specifikace sýra s CHOP „Pecorino Siciliano“ se zaměřuje zejména na sjednocení specifikace do jednotného dokumentu.

Název „Pecorino Siciliano“ byl zapsán jako CHOP podle nařízení (ES) č. 1107/96 ze dne 20. června 1996, v souladu článkem 17 nařízení (EHS) č. 2081/92. Zápis byl získán na základě následujících dokumentů: Prezidentské nařízení č. 1269 ze dne 30. října 1955, kterým se uznávají chráněná označení původu v Itálii, 19stránkový dokument nazvaný „CHOP Pecorino siciliano“ a souhrnný přehled.

Popis produktu

Druh „Tuma“, který je uváděn na trh ihned po výrobě, a druh „Primo Sale“, který je na trh uváděn zhruba po 10 dnech, již nesplňují komerční potřeby, jelikož v posledních letech trh požaduje produkty s minimální dobou zrání. V souladu s tím stanoví tato změna minimální dobu zrání na 20 dní, ruší výše uvedené typy a zavádí typ „Fresco“.

Výše uvedené změny jsou nezbytné, aby sýr „Pecorino Siciliano“ mohl získat vlastnosti, které ho odlišují od ostatních druhů ovčího sýra vyrobených z pasterizovaného mléka. Minimální doba zrání je nezbytná, aby mohly původní bakterie mléčného kvašení a jejich enzymy a mikroorganismy nacházející se v syrovém mléku a v dřevěných sudech používaných ke srážení pomocí syřidla odvést svoji práci.

Kromě vzniku typu „Fresco“ došlo i k přejmenování typu „Secondo Sale“, a to na „Semistagionato“, s cílem používat terminologii, které spotřebitelé snáze porozumí, a rozlišit produkty na základě jejich doby zrání.

Vlastnosti těchto různých typů produktů jsou vymezeny a důkladněji popsány, včetně podrobností o parametrech, které se týkají zrání a stárnutí, tvaru, rozměrů, hmotnosti, vlastností kůrky a těsta, organoleptických vlastností a obsahu tuku.

Výška boční stěny a maximální hmotnost každého sýra byly mírně pozměněny. Výška boční stěny, která je ve stávající specifikaci stanovena na 10 až 18 cm, byla změněna na 10 až 25 cm. Hmotnost, která je ve stávající specifikaci stanovena na 4 až 12 kg, byla změněna na 3 až 14 kg.

Tyto úpravy byly provedeny v návaznosti na požadavky některých malovýrobců sýra, kteří zdůraznili potřebu větší flexibility, aby mohli výrobu sýra přizpůsobit dostupnému množství mléka.

Omezení výroby od června do října bylo zrušeno.

Zrušení omezení je tudíž reakcí na jasné požadavky výrobců, kteří požadují právo vyrábět sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ také v létě. Ve skutečnosti jsou téměř všechna plemena ovcí na Sicílii vcelku vhodná k sezónní produkci. Ovčí mléko je na Sicílii produkováno téměř po celý rok, přičemž produkce je nejintenzivnější na jaře a v létě klesá. Dostupnost mléka v létě tedy umožňuje, aby se sýr „Pecorino Siciliano“ vyráběl v témže období, zejména sýry typu „Fresco“ a „Stagionato“, po kterých je v létě ze strany spotřebitelů největší poptávka – vyhledávají je zejména turisté, kteří na ostrov hromadně přijíždějí s cílem získat typické sicilské produkty.

Proto se předchozí znění:

„Ve své tradiční podobě má sýr „Pecorino Siciliano“ rovnou nebo mírně vydutou spodní a vrchní stranu a nese otisk košíku; výška boční stěny se pohybuje v rozmezí 10 až 18 cm a hmotnost mezi 4 a 12 kg, přičemž odchylky u obou vlastností závisí na technice výroby.

„Tuma“: stolní sýr, který má díky vysokému obsahu laktózy sladkou chuť a ještě neprošel procesem fermentace. Konzumuje se ihned po výrobě.

„Primo Sale“: stolní sýr, lehce a krátce naložený do jemné suché soli. Konzumuje se přibližně po 10 dnech od výroby. Vznikající uvolňování aminokyselin z důvodu počátečního rozkladu kaseinu zanechává prostor pro původní složky mléka, což sýru dodává příjemnou chuť.

„Secondo Sale“: trvale sladký sýr plný chuti, vhodný jako stolní sýr i ke strouhání, připomíná živočišný druh svého původu, nakládaný do suché soli nebo namáčený do nasycené solné lázně.

Konzumuje se po 45 až 90 dnech od výroby.

V podstatě jemné organoleptické vlastnosti pocházejí ze směsice aminokyselin, produktů počínajícího rozkladu tuků a původních složek mléka.

„Stagionato“: jedná se o tradiční „Pecorino Siciliano“, jehož vlastnosti jej odlišují od ostatních vyzrálých sýrů typu pecorino, které se v Itálii vyrábí. Je zcela vyzrálý po 4 až 6 měsících od výroby. Sýr ke strouhání se zrnitou strukturou.“

mění takto:

„Popis produktu

| 2.1. | Při uvedení ke spotřebě má sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ válcovitý tvar s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“, který je uváděn ke spotřebě jako sýr typu „Fresco“ („čerstvý“), “Semistagionato“ („středně zralý“) a „Stagionato“ („zralý“) má následující vlastnosti: | Čerstvý







  — | stav zralosti: 20 až 30 dní |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Čerstvý

—

stav zralosti: 20 až 30 dní

| — | tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr; |
| --- | --- |

—

tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr;

| — | rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm; |
| --- | --- |

—

rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm;

| — | hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra; |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra;

| — | povrch: bez kůrky, bílá nebo slámově žlutá vnější vrstva, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben; |
| --- | --- |

—

povrch: bez kůrky, bílá nebo slámově žlutá vnější vrstva, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben;

| — | hmota: bílé nebo slámově žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů; |
| --- | --- |

—

hmota: bílé nebo slámově žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů;

| — | vůně: typická pro ovčí sýr; |
| --- | --- |

—

vůně: typická pro ovčí sýr;

| — | chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu; |
| --- | --- |

—

chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu;

| — | podíl tuku: nejméně 40 % sušiny; |
| --- | --- |

—

podíl tuku: nejméně 40 % sušiny;

| | „Semistagionato“







  — | zrání: od 45 do 90 dní |
| --- | --- | --- |

„Semistagionato“

—

zrání: od 45 do 90 dní

| — | tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr; |
| --- | --- |

—

tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr;

| — | rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm; |
| --- | --- |

—

rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm;

| — | hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra; |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra;

| — | povrch: slabá slámově žlutá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben; |
| --- | --- |

—

povrch: slabá slámově žlutá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben;

| — | hmota: slámově až sytě žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů; |
| --- | --- |

—

hmota: slámově až sytě žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů;

| — | vůně: typická pro ovčí sýr; |
| --- | --- |

—

vůně: typická pro ovčí sýr;

| — | chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu; |
| --- | --- |

—

chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu;

| — | podíl tuku: nejméně 40 % sušiny; |
| --- | --- |

—

podíl tuku: nejméně 40 % sušiny;

| | „Stagionato“







  — | zrání: nejméně 120 dní |
| --- | --- | --- |

„Stagionato“

—

zrání: nejméně 120 dní

| — | tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr; |
| --- | --- |

—

tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr;

| — | rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 15 do 30 cm a výška boční stěny od 15 do 25 cm; |
| --- | --- |

—

rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 15 do 30 cm a výška boční stěny od 15 do 25 cm;

| — | hmotnost: od 6 do 14 kg, v závislosti na velikosti sýra; |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 6 do 14 kg, v závislosti na velikosti sýra;

| — | povrch: nažloutlá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben |
| --- | --- |

—

povrch: nažloutlá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben

| — | hmota: slámově žlutá barva, kompaktní, s malým množstvím otvorů; |
| --- | --- |

—

hmota: slámově žlutá barva, kompaktní, s malým množstvím otvorů;

| — | vůně: typická pro ovčí sýr; |
| --- | --- |

—

vůně: typická pro ovčí sýr;

| — | chuť: typicky kořeněná; |
| --- | --- |

—

chuť: typicky kořeněná;

| — | podíl tuku: nejméně 40 % sušiny. |
| --- | --- |

—

podíl tuku: nejméně 40 % sušiny.

Metoda produkce

Metoda produkce

V přechozí specifikaci jsou informace o metodě produkce uvedeny ve výše zahrnutých dokumentech. Následující článek byl tudíž vypracován, aby sjednotil informace obsažené v dokumentech, které stanoví podrobnosti metody produkce, a přizpůsobil je současným pravidlům.

Dochází k jediné změně, a to v posledním odstavci, který stanoví dobu zrání typů „Fresco“, „Semistagionato“ a „Stagionato“, která je v popisu produktů uvedena.

„Článek 5

Metoda produkce

Sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ se vyrábí ze syrového plnotučného mléka pocházejícího z ovcí nejrůznějších plemen a křížených plemen, jejichž stáda se chovají v oblasti produkce uvedené v článku 3 specifikace.

Ovce se pasou na přírodních a/nebo obdělávaných pastvinách a jsou krmeny čerstvou pící, senem a slámou. U posledních dvou uvedených položek pochází každoročně nejméně 80 % sušiny z oblasti produkce uvedené v článku 4 jednotného dokumentu. Může dojít k nahrazení zrny obilovin, luskovinami nebo jednoduchými či složenými koncentrovanými krmivy. Ke krmení ovcí je zakázáno používat jakékoli produkty pocházející ze zvířat, rostlin nebo částí (jako jsou například semena) jetele, manioku nebo kasavy. Je rovněž zakázáno používat siláž nebo senáž.

Mléko musí pocházet z jednoho nebo dvou dojení a musí být zpracováno během 24 hodin po prvním dojení. Chlazení mléka je proto povoleno za podmínky, že jsou plně dodrženy minimální hodnoty stanovené v příslušných platných právních předpisech. Mléko se přefiltruje za použití správných sít a/nebo filtračních pláten, poté se zahřeje v tradičně používaných ocelových nebo pocínovaných měděných kotlích na maximální teplotu 40 °C a přeleje se do dřevěného sudu. Při teplotě mezi 36 a 40 °C se přidává jehněčí syřidlo.

Syřidlo, které se používá k vysrážení mléka, se odebírá ze slezu mléčných jehňat plemen, která jsou uvedena ve specifikaci. Musí být odebráno v oblasti produkce uvedené v článku 3 specifikace. Před použitím se syřidlo rozpustí v teplé vodě a poté se přefiltruje. Množství použitého syřidla se pohybuje od 10 do 30 gramů na 100 litrů mléka. Doba srážení se pohybuje mezi 40 a 50 minutami, jinými slovy dokud lopatka v dřevěné nádrži nezůstane ve svislé poloze.

Jakmile se vytvoří sýřenina, musí být rozbita na drobné hrudky za pomoci dřevěné tyče nebo lopatky, která je na jedné straně vypouklá a sýřeninu rovnoměrně rozbíjí na hrudky velikosti zrnka rýže. Při rozbíjení sýřeniny se odděluje tekutina přidáním horké vody o teplotě 70 až 90 °C. Hrudky sýřeniny uložené na dně nádoby se nechají uležet po dobu 5 až 10 minut, aby se spojily. Poté se sýr vyjme ze sudu, rozdělí se do bochníků, které se umístí do proutěných košíků a stlačí se rukou. V této fázi mohou být do sýrů typu „Fresco“ a „Semistagionato“ přidána zrnka černého pepře. Zrnka černého pepře musí být nejprve po několik sekund ošetřena horkou vodou o teplotě přes 80 °C. Sýřenina je poté v košících ponechána po dobu 1 až 2 hodin, během níž dojde k vytvoření ricotty. Poté se sýr povaří, přičemž syrovátka zůstane nahoře, po dobu 3 až 4 hodin v dřevěných sudech. Poté, co byly sýry pod syrovátkou povařeny, se z proutěných košíků vyjmou, aby je bylo možné otočit a vyklopit, čímž sýr získá typický otisk košíku. Když se každý sýr otočí, je na něj umístěna kaseinová značka, která zajistí jeho sledovatelnost. Kaseinové značky jsou oválné, přičemž hlavní osa měří 10 cm a vedlejší osa 6 cm.

Sýry se nechají ztuhnout při pokojové teplotě po dobu 24 až 48 hodin, poté se solí nasucho nebo ve slané lázni, dokud nezískají optimální množství soli. Poté jsou ponechány na policích z neošetřeného dřeva v místnostech s teplotou 14 až 18 °C a vlhkostí přes 75 % po dobu 20 až 30 dní v případě typu „Fresco“, 60 až 90 dní v případě typu „Semistagionato“ a po dobu nejméně 4 měsíců v případě typu „Stagionato“.

Označování

Označování

Vše, co se týká označování, bylo dosud nezávisle regulováno skupinou výrobců. Proto bylo rozhodnuto, že se do specifikace přidá následující odstavec, který se týká označování. Přidání pravidel označování do specifikace a vytvoření loga označení umožní spotřebitelům tento výrobek rychle rozpoznat. Zároveň také zefektivní reklamní kampaně, jelikož jim poskytne logo společné pro všechny výrobce sýru s CHOP „Pecorino Siciliano“.

„Článek 8

OZNAČOVÁNÍ A OBCHODNÍ ÚPRAVA

Sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ se rozlišuje takto:

| a) | podle formy:
  Sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ může být prodáván v celku a/nebo po kusech, a to jako typ „Fresco“, „Semistagionato“ a „Stagionato“. Na všech třech druzích sýra se nachází zvláštní označení výrobce (označení CE) a označení původu (kaseinová značka). U sýra typu „Stagionato“ je k těmto dvěma označením přidáno třetí, ve formě značky.
  U sýra typu „Fresco“ musí kaseinová značka nést slova „Pecorino Siciliano“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), velikostí 20, písmem Arial, dále zkratku „D.O.P.“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 15, písmem Arial, slovo „Fresco“ černou barvou (CMYK = K100), velikostí 14, písmem Arial, a šestimístné pořadové identifikační číslo (například 999999) černé barvy (CMYK = K100), velikostí 62, písmem Arial Bold. Uvnitř oválu se nalevo od pořadového čísla nachází symbol trinacria.

  U sýra typu „Semistagionato“ musí kaseinová značka nést slova „Pecorino Siciliano“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), velikostí 20, písmem Arial, dále zkratku „D.O.P.“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 15, písmem Arial, slovo „Semistagionato“ černou barvou (CMYK = K100), velikostí 14, písmem Arial, a šestimístné pořadové identifikační číslo (například 999999) černé barvy (CMYK = K100), velikostí 62, písmem Arial Bold. Uvnitř oválu se nalevo od pořadového čísla nachází obrázek symbolu trinacria.

  U sýra typu „Stagionato“ musí kaseinová značka nést slova „Pecorino Siciliano“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), velikostí 20, písmem Arial, dále zkratku „D.O.P.“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 15, písmem Arial, slovo „Stagionato“ černou barvou (CMYK = K100), velikostí 14, písmem Arial, a pětimístné pořadové identifikační číslo (například 67150) černé barvy (CMYK = K100), velikostí 62, písmem Arial Bold. Uvnitř oválu se nalevo od pořadového čísla nachází symbol trinacria.

  Identifikační číslo výrobce se musí nacházet na téže straně sýra.
  Značka požadovaná pouze pro sýr typu „Stagionato“ má podobu kruhu o průměru 8 cm s nápisem „Pecorino Siciliano“ uvnitř oblouku, který je vyveden černou barvou (CMYK = K100), velikostí 30, písmem Comic Sans, a dále se zkratkou „D.O.P“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 30, písmem Arial. Symbol trinacira je ve středu. Identifikační logo je vypáleno alespoň na jedné straně sýra poté, co mu bylo umožněno zrát po dobu minimálně 120 dní po datu výroby. |
| --- | --- |

a)

podle formy:

Sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ může být prodáván v celku a/nebo po kusech, a to jako typ „Fresco“, „Semistagionato“ a „Stagionato“. Na všech třech druzích sýra se nachází zvláštní označení výrobce (označení CE) a označení původu (kaseinová značka). U sýra typu „Stagionato“ je k těmto dvěma označením přidáno třetí, ve formě značky.

U sýra typu „Fresco“ musí kaseinová značka nést slova „Pecorino Siciliano“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), velikostí 20, písmem Arial, dále zkratku „D.O.P.“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 15, písmem Arial, slovo „Fresco“ černou barvou (CMYK = K100), velikostí 14, písmem Arial, a šestimístné pořadové identifikační číslo (například 999999) černé barvy (CMYK = K100), velikostí 62, písmem Arial Bold. Uvnitř oválu se nalevo od pořadového čísla nachází symbol trinacria.

U sýra typu „Semistagionato“ musí kaseinová značka nést slova „Pecorino Siciliano“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), velikostí 20, písmem Arial, dále zkratku „D.O.P.“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 15, písmem Arial, slovo „Semistagionato“ černou barvou (CMYK = K100), velikostí 14, písmem Arial, a šestimístné pořadové identifikační číslo (například 999999) černé barvy (CMYK = K100), velikostí 62, písmem Arial Bold. Uvnitř oválu se nalevo od pořadového čísla nachází obrázek symbolu trinacria.

U sýra typu „Stagionato“ musí kaseinová značka nést slova „Pecorino Siciliano“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), velikostí 20, písmem Arial, dále zkratku „D.O.P.“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 15, písmem Arial, slovo „Stagionato“ černou barvou (CMYK = K100), velikostí 14, písmem Arial, a pětimístné pořadové identifikační číslo (například 67150) černé barvy (CMYK = K100), velikostí 62, písmem Arial Bold. Uvnitř oválu se nalevo od pořadového čísla nachází symbol trinacria.

Identifikační číslo výrobce se musí nacházet na téže straně sýra.

Značka požadovaná pouze pro sýr typu „Stagionato“ má podobu kruhu o průměru 8 cm s nápisem „Pecorino Siciliano“ uvnitř oblouku, který je vyveden černou barvou (CMYK = K100), velikostí 30, písmem Comic Sans, a dále se zkratkou „D.O.P“ vyvedenou černou barvou (CMYK = K100), velikostí 30, písmem Arial. Symbol trinacira je ve středu. Identifikační logo je vypáleno alespoň na jedné straně sýra poté, co mu bylo umožněno zrát po dobu minimálně 120 dní po datu výroby.

| b) | na obalu:
  Obaly všech sýrů, ať už celých nebo kusů, nesou značku s identifikačním logem a slovy označující sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“, jakož i informace požadované právními předpisy. Předem balené kusy sýra musí obsahovat část boční stěny a/nebo strany sýra jakožto doklad jeho původu. Značka není požadována, je-li produkt balen v okamžiku prodeje, a proto není považován za předem balený. Je rovněž povoleno používat označení a/nebo loga odkazující k názvům, obchodním názvům, kolektivním nebo jednotlivým ochranným známkám, pokud nejsou svou povahou pochvalné nebo nehrozí, že uvedou zákazníka v omyl. Všichni výrobci CHOP mají zaručený přístup k identifikačnímu logu.
  Identifikační logo na obalu musí následovat tato pravidla:






  1. | ukazovat celou ochrannou známku; |
| --- | --- | --- |

b)

na obalu:

Obaly všech sýrů, ať už celých nebo kusů, nesou značku s identifikačním logem a slovy označující sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“, jakož i informace požadované právními předpisy. Předem balené kusy sýra musí obsahovat část boční stěny a/nebo strany sýra jakožto doklad jeho původu. Značka není požadována, je-li produkt balen v okamžiku prodeje, a proto není považován za předem balený. Je rovněž povoleno používat označení a/nebo loga odkazující k názvům, obchodním názvům, kolektivním nebo jednotlivým ochranným známkám, pokud nejsou svou povahou pochvalné nebo nehrozí, že uvedou zákazníka v omyl. Všichni výrobci CHOP mají zaručený přístup k identifikačnímu logu.

Identifikační logo na obalu musí následovat tato pravidla:

1.

ukazovat celou ochrannou známku;

| 2. | ve vnější části, podél vlnitého obvodu červeného (RGB = R160 G0 B0) věnce, v němž se nachází, jsou slova „PECORINO SICILIANO“ psána zleva doprava, bílou barvou, písmem Verdana Bold; |
| --- | --- |

2.

ve vnější části, podél vlnitého obvodu červeného (RGB = R160 G0 B0) věnce, v němž se nachází, jsou slova „PECORINO SICILIANO“ psána zleva doprava, bílou barvou, písmem Verdana Bold;

| 3. | ve středové části loga je na kruhovém bílém pozadí stylizovaný obrázek ovčí hlavy nakreslený černou barvou (CMYK = K100); |
| --- | --- |

3.

ve středové části loga je na kruhovém bílém pozadí stylizovaný obrázek ovčí hlavy nakreslený černou barvou (CMYK = K100);

| 4. | pod tímto obrázkem je umístěna zkratka „D.O.P“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), písmem Arial Bold; |
| --- | --- |

4.

pod tímto obrázkem je umístěna zkratka „D.O.P“ vyvedená černou barvou (CMYK = K100), písmem Arial Bold;

| 5. | zachovat poměry a tvary. |
| --- | --- |

5.

zachovat poměry a tvary.

Jiné

Jiné

Souvislost

Informace v dokumentaci, na níž se registrace zakládá, a v souhrnném přehledu byly konsolidovány s cílem sladit specifikaci produktu s požadavky stanovenými v článku 7 nařízení (EU) č. 1151/2012.

„Článek 6

SOUVISLOST S OBLASTÍ

Sýr„Pecorino Siciliano“ je částečně tepelně ošetřený lisovaný ovčí sýr. Charakteristiky a organoleptické vlastnosti mléka, které se k výrobě tohoto sýra používá, jsou úzce spjaty s pastvinami, které mléku dodávají jedinečnou povahu, kterou nelze nikde jinde napodobit. Mnohé vědecké studie skutečně prokázaly, že pastviny a rostliny na nich ovlivňují mléčné produkty, protože působí na jejich chemické i aromatické složení. Použití pevného syřidla, které pochází ze sicilských jehňat, navíc sýru dodává skladbu enzymů, která přináší vůně a chuti, jež se v jiných ovčích sýrech nenacházejí. Historická, leč důmyslná metoda produkce, která zahrnuje tradiční nástroje, a to i dřevěné, přináší další zvláštní charakteristiku, která ze sýra „Pecorino Siciliano“ činí jedinečný produkt.

Sicílie, pro niž je typický její druh krajiny, je k výrobě sýra „Pecorino Siciliano“ ideálním místem. Nejvnitřnější část ostrova sestává z nerovnoměrných jílovitých, křídových a vápencových kopců. V nejzápadnější oblasti Sicílie a na Egadských ostrovech se nachází jílovité a pískovcové půdy. Na Liparských ostrovech Ustica a Pantelleria se nachází půdy sopečného původu. Sicilské pláně jsou aluviální a velice odříznuté, přičemž jejich půdy jsou vysoce úrodné a mají vysoký obsah draslíku. Přírodní a obdělávané pastviny, které se v tomto prostředí nachází, jsou bohaté na plané rostliny a místní ekotypy, což určuje vlastnosti a složení mléka a konečnému produktu dodává jeho jedinečnou chuť.

Podnebí v oblasti produkce sýra „Pecorino Siciliano“ se v jednotlivých částech ostrova do značné míry liší, a to z důvodu zeměpisné šířky, v níž se ostrov nachází, a jeho osobité topografie. Jedná se však o podnebí středomořské. Z důvodu blízkosti hor a moře se na ostrově nicméně nachází různá mikroklimata. Obecně vzato jsou pobřežní oblasti horké, suché a vždy dobře provzdušněné, zatímco ve vnitrozemí je podnebí mírné a vlhké. Na pobřeží je malý úhrn srážek, ve vyšších polohách pak prší hojně. Déšť přichází zejména v zimě.

Chov ovcí a výroba sýra jsou starodávné sicilské tradice. I dnes se chov provádí tradičním způsobem v ohradách, které zvířatům poskytují přístřešky potřebné k dobrým životním podmínkám. To má pozitivní dopady na kvalitu jejich mléka, které sýru „Pecorino Siciliano“ dodává zvláštní charakter.

Sýr „Pecorino Siciliano“ je nerozlučně spojen se zvláštními půdními podmínkami ostrova, místními pícninami, metodami produkce, původní populací ovcí a transformačním prostředím, které je domovem určitých všudypřítomných druhů mikroflóry, která má na místní sýr takový dopad a činí jej jedinečným.

Původ tohoto sýra si již nikdo ani nemůže pamatovat. Datuje se do doby, kdy každý chovatel ovcí začal ze svého mléka vyrábět sýr „Pecorino Siciliano“ za použití starodávných postupů a zejména historického dřevěného vybavení, konkrétně sudu k vysrážení mléka a dřevěných desek ke zrání sýra.

Výroba tohoto sýra tudíž nepochybně tvoří jedinečné historické a kulturní dědictví Sicílie, jakož i spolehlivý a stále rostoucí zdroj obchodu.“

Informace obsažené v dokumentaci, na níž se registrace zakládá, a v souhrnném přehledu byly konsolidovány s cílem sladit specifikaci produktu s požadavky stanovenými v článku 7 nařízení (EU) č. 1151/2012.

„Článek 4

DŮKAZ PŮVODU

Každá fáze procesu produkce se sleduje, přičemž se zaznamenávají všechny vstupy a výstupy. To zaručuje sledovatelnost produktu, jakož i přidávání výrobců a baličů do příslušných seznamů spravovaných kontrolním subjektem a bezodkladné hlášení vyrobeného množství danému subjektu. Všechny fyzické i právnické osoby, které jsou zapsány do příslušných rejstříků, budou podrobeny kontrole ze strany kontrolního subjektu v souladu se specifikací produkce a příslušným plánem kontroly.

Aby byla specifikace sladěna s požadavky stanovenými v článku 7 nařízení (EU) č. 1151/2012, byl zaveden zvláštní článek týkající se kontroly, který ve stávající specifikaci není obsažen.

„Článek 7

KONTROLY

Kontrola souladu produktu se specifikací je prováděna v zařízení, které je v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1151/2012. Toto zařízení je veřejným orgánem s názvem: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa – Mare. 97100 Ragusa, Itálie, telefon +39 0932 660411

fax +39 0932 660449, e-mail dop@pec.corfilac.it

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PECORINO SICILIANO“

„PECORINO SICILIANO“

EU č.:
  PDO-IT-0019-AM01 – 04.06.2018

EU č.:

PDO-IT-0019-AM01 – 04.06.2018

CHOP (X) CHZO ( )

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Název (názvy) [(CHOP či CHZO)]

Název (názvy) [(CHOP či CHZO)]

„Pecorino Siciliano“

2.   Členský stát nebo Třetí Země

Členský stát nebo Třetí Země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Při uvedení ke spotřebě má sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ válcovitý tvar s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr, a je vyroben ze syrového mléka a je částečně tepelně ošetřen.

Sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“, který je uváděn ke spotřebě jako sýr typu „Fresco“ („čerstvý“), “Semistagionato“ („středně zralý“) a „Stagionato“ („zralý“) má tyto vlastnosti:

| | Čerstvý







  — | stav zralosti: 20 až 30 dní |
| --- | --- | --- |

Čerstvý

Čerstvý

—

stav zralosti: 20 až 30 dní

| — | tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr; |
| --- | --- |

—

tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr;

| — | rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm; |
| --- | --- |

—

rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm;

| — | hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra; |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra;

| — | povrch: bez kůrky, bílá nebo slámově žlutá vnější vrstva, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben; |
| --- | --- |

—

povrch: bez kůrky, bílá nebo slámově žlutá vnější vrstva, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben;

| — | hmota: bílé nebo slámově žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů; |
| --- | --- |

—

hmota: bílé nebo slámově žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů;

| — | vůně: typická pro ovčí sýr; |
| --- | --- |

—

vůně: typická pro ovčí sýr;

| — | chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu; |
| --- | --- |

—

chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu;

| — | podíl tuku: nejméně 40 % sušiny; |
| --- | --- |

—

podíl tuku: nejméně 40 % sušiny;

| | „Semistagionato“







  — | zrání: od 60 do 90 dní |
| --- | --- | --- |

„Semistagionato“

„Semistagionato“

—

zrání: od 60 do 90 dní

| — | tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr; |
| --- | --- |

—

tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr;

| — | rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm; |
| --- | --- |

—

rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 10 do 20 cm a výška boční stěny od 10 do 20 cm;

| — | hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra; |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 3 do 5 kg, v závislosti na velikosti sýra;

| — | povrch: slabá slámově žlutá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben; |
| --- | --- |

—

povrch: slabá slámově žlutá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben;

| — | hmota: slámově až sytě žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů; |
| --- | --- |

—

hmota: slámově až sytě žluté barvy, někdy se zrnky černého pepře, kompaktní, s malým množstvím otvorů;

| — | vůně: typická pro ovčí sýr; |
| --- | --- |

—

vůně: typická pro ovčí sýr;

| — | chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu; |
| --- | --- |

—

chuť: sladká, výrazná vůně pastvin, v případě typu „Pepato“ lehce kořeněná. Bez chlévského zápachu;

| — | podíl tuku: nejméně 40 % sušiny; |
| --- | --- |

—

podíl tuku: nejméně 40 % sušiny;

| | „Stagionato“







  — | zrání: nejméně 120 dní |
| --- | --- | --- |

„Stagionato“

„Stagionato“

—

zrání: nejméně 120 dní

| — | tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr; |
| --- | --- |

—

tvar: oválný s rovným, případně mírně vydutým povrchem, jedná-li se o větší sýr;

| — | rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 15 do 30 cm a výška boční stěny od 15 do 25 cm; |
| --- | --- |

—

rozměry: průměr plochých stran se musí pohybovat od 15 do 30 cm a výška boční stěny od 15 do 25 cm;

| — | hmotnost: od 6 do 14 kg, v závislosti na velikosti sýra; |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 6 do 14 kg, v závislosti na velikosti sýra;

| — | povrch: nažloutlá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben |
| --- | --- |

—

povrch: nažloutlá kůrka, viditelné stopy košíku, v němž byl sýr vyroben

| — | hmota: slámově žlutá barva, kompaktní, s malým množstvím otvorů; |
| --- | --- |

—

hmota: slámově žlutá barva, kompaktní, s malým množstvím otvorů;

| — | vůně: typická pro ovčí sýr; |
| --- | --- |

—

vůně: typická pro ovčí sýr;

| — | chuť: typicky kořeněná; |
| --- | --- |

—

chuť: typicky kořeněná;

| — | podíl tuku: nejméně 40 % sušiny; |
| --- | --- |

—

podíl tuku: nejméně 40 % sušiny;

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Sýr s CHPO „Pecorino Siciliano“ se vyrábí ze syrového plnotučného mléka pocházejícího z ovcí nejrůznějších plemen a křížených plemen.

Ovce se pasou na přírodních a/nebo obdělávaných pastvinách a jsou krmeny čerstvou pící, senem a slámou. U posledních dvou uvedených položek pochází každoročně nejméně 80 % sušiny z oblasti produkce uvedené v článku 4 jednotného dokumentu. Může dojít k nahrazení zrny obilovin, luskovinami nebo jednoduchými či složenými koncentrovanými krmivy. Ke krmení ovcí je zakázáno používat jakékoli produkty pocházející ze zvířat, rostlin nebo jejich částí (jako jsou například semena) jetele, manioku nebo kasavy. Je rovněž zakázáno používat siláž nebo senáž.

Syřidlo, které se používá k vysrážení mléka, se odebírá ze slezu mléčných jehňat plemen, která jsou uvedena ve specifikaci. Musí být získáno ve vymezené oblasti produkce.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze produkce musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“ může být prodáván v celku a/nebo po kusech, a to jako typ „Fresco“, „Semistagionato“ a „Stagionato“. Předem balené kusy sýra musí obsahovat část boční stěny a/nebo strany sýra jakožto doklad jeho původu. Značka není požadována, je-li produkt balen v okamžiku prodeje, a proto není považován za předem balený.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Na všech třech druzích sýra se nachází zvláštní označení výrobce (označení CE) a označení původu (kaseinová značka). U sýra typu „Stagionato“ je k těmto dvěma označením přidáno třetí, ve formě značky.

Obaly všech sýrů, ať už celých nebo kusů, nesou značku s identifikačním logem a slovy označujícími sýr s CHOP „Pecorino Siciliano“, jakož i informace požadované právními předpisy. Je rovněž povoleno používat označení a/nebo loga, která odkazují k názvům, obchodním názvům, kolektivním nebo jednotlivým ochranným známkám, pokud nejsou svou povahou pochvalná nebo nehrozí, že uvedou zákazníka v omyl.

Image 6

Kromě doplňujících označení používaných pro tři typy sýra („Fresco“, „Semistagionato“ a „Stagionato“) nesmí být k označení „Pecorino Siciliano“ přidávána žádná jiná slova než ta, která stanoví jednotný dokument. To zahrnuje přídavná jména „extra“, „superiore“, „fine“, „scelto“, „selezionato“ atd. Je povoleno používat označení, která odkazují k názvům, obchodním názvům nebo ochranným známkám, pokud nejsou svou povahou pochvalná nebo nehrozí, že uvedou zákazníka v omyl, a to za podmínky, že jsou jejich rozměry výrazně menší než logo CHOP.

Označení „Pecorino Siciliano“ se nesmí překládat.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast, v níž jsou chovány ovce a v níž se vyrábí mléko a zpracovává a zraje sýr „Pecorino Siciliano“, pokrývá celé území regionu Sicílie.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

Sýr „Pecorino Siciliano“ je částečně tepelně ošetřený sýr vyráběný ze syrového ovčího mléka. Charakteristiky a organoleptické vlastnosti mléka, které se k výrobě tohoto sýra používá, jsou úzce spjaty s pastvinami, které mléku dodávají jedinečnou povahu, kterou nelze nikde jinde napodobit. Mnohé vědecké studie skutečně prokázaly, že pastviny a rostliny na nich ovlivňují mléčné produkty, protože působí na jejich chemické i aromatické složení. Použití syřidla v pevném stavu, které pochází ze sicilských jehňat, navíc sýru dodává skladbu enzymů, která přináší vůně a chuti, jež se v jiných ovčích sýrech nenacházejí. Historická, leč důmyslná metoda produkce, která zahrnuje tradiční nástroje, a to i dřevěné, přináší další zvláštní charakteristiku, která ze sýra „Pecorino Siciliano“ činí jedinečný produkt.

Sicílie, pro niž je typický její druh krajiny, je k výrobě sýra „Pecorino Siciliano“ ideálním místem. Nejvnitřnější část ostrova sestává z nerovnoměrných jílovitých, křídových a vápencových kopců. V nejzápadnější oblasti Sicílie a na Egadských ostrovech se nachází jílovité a pískovcové půdy. Na Liparských ostrovech Ustica a Pantelleria se nachází půdy sopečného původu. Sicilské pláně jsou aluviální a velice odříznuté, přičemž jejich půdy jsou vysoce úrodné a mají vysoký obsah draslíku. Přírodní a obdělávané pastviny, které se v tomto prostředí nacházejí, jsou bohaté na plané rostliny a místní ekotypy, což určuje vlastnosti a složení mléka a konečnému produktu dodává jeho jedinečnou chuť.

Podnebí v oblasti produkce sýra „Pecorino Siciliano“ se v jednotlivých částech ostrova do značné míry liší, a to z důvodu zeměpisné šířky, v níž se ostrov nachází, a jeho osobité topografie. Jedná se však o podnebí středomořské. Z důvodu blízkosti hor a moře se na ostrově nicméně nachází různá mikroklimata. Obecně vzato jsou pobřežní oblasti horké, suché a vždy dobře provzdušněné, zatímco ve vnitrozemí je podnebí mírné a vlhké. Na pobřeží je malý úhrn srážek, ve vyšších polohách pak prší hojně. Déšť přichází zejména v zimě.

Chov ovcí a výroba sýra jsou starobylé sicilské tradice. I dnes se chov provádí tradičním způsobem v ohradách, které zvířatům poskytují přístřešky potřebné k dobrým životním podmínkám. To má pozitivní dopady na kvalitu jejich mléka, které sýru „Pecorino Siciliano“ dodává zvláštní charakter.

Sýr „Pecorino Siciliano“ je nerozlučně spojen se zvláštními půdními podmínkami ostrova, místními pícninami, metodami produkce, původní populací ovcí a transformačním prostředím, které je domovem určitých všudypřítomných druhů mikroflóry, která má na místní sýr takový dopad a činí jej jedinečným.

Původ tohoto sýra si již nikdo ani nemůže pamatovat. Datuje se do doby, kdy každý chovatel ovcí začal ze svého mléka vyrábět sýr „Pecorino Siciliano“ za použití starodávných postupů a zejména historického dřevěného vybavení, konkrétně sudu k vysrážení mléka a dřevěných desek ke zrání sýra.

Výroba tohoto sýra tudíž nepochybně tvoří jedinečné historické a kulturní dědictví Sicílie, jakož i spolehlivý a stále rostoucí zdroj obchodu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici na internetové adrese: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

nebo

přímo na webové stránce ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it) kliknutím na odkaz „Qualità“ (Jakost – na obrazovce vpravo nahoře), dále pak na „Prodotti DOP IGP STG“ (Produkty s CHZO, CHOP, ZTS – na levé straně obrazovky) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/38

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 170/08)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„FRAISE DU PÉRIGORD“

EU č.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017

CHOP () CHZO (X)

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

| Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 Vergt |
| FRANCE |

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 Vergt

FRANCE

Tel. +33 622062573

E-mail: contact@fraiseduperigord.com

Složení a oprávněný zájem: Sdružení sestává ze subjektů zabývajících se produkcí a expedicí jahod „Fraise du Périgord“. Jedná se tedy o subjekt, který je k žádosti o změnu specifikace plně oprávněn.

2.   Členský stát nebo třetí země

Francie

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☐ Název produktu

☒ Popis produktu

☒ Zeměpisná oblast

☒ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☒ Označování

☒ Jiné: vypuštění shrnutí specifikace, aktualizace kontaktních údajů, druh produktu, balení, kontrolní subjekty, vnitrostátní požadavky, aktualizace jednotného dokumentu.

4.   Druh změny (změn)

☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (změny)

Účelem žádostí o změnu je na jedné straně revidovat ustanovení stávající specifikace a na straně druhé uvést do souladu ustanovení specifikace, což je nezbytné vhledem ke změnám v obsahu specifikací CHZO (k zápisu CHZO do rejstříku došlo v roce 2004).

5.1.   Popis produktu

Tato část specifikace produktu byla zcela přepsána a změněna tak, aby se soustředila na popis produktu „Fraise du Périgord“. Byla vypuštěna slovníková definice jahody.

Popis uvedený ve stávající specifikaci se nahrazuje tímto:

„Produkt „Fraise du Périgord“ se pěstuje na poli a sklízí se v okamžiku zralosti.

Jahody „Fraise du Périgord“ pocházejí z odrůd, které na základě jejich chuťového potenciálu vybrala mezioborová komise seskupení, jež schvaluje odrůdy. Spotřebitelské balení musí obsahovat pouze jahody téže odrůdy.

Jednotlivé jahody „Fraise du Périgord“ musí být zdravé, nedeformované, lesklé a neznečištěné. Mají minimální obsah cukru (stupeň Brix) stanovený podle období sklizně a podle odrůdy. Vykazují stejnoměrnou barvu, velikost i stupeň zralosti. Jsou zařazeny do kategorie „extra“ nebo „I“.

Produkt „Fraise du Périgord“ se na trhu nabízí v čerstvém nebo zmrazeném stavu.

Čerstvé jahody musí mít čerstvé a zelené kališní lístky. Bez ohledu na způsob balení se na trh uvádějí pečlivě upravené.

Mražené jahody jsou celé nebo rozkrojené, se stopkou či bez ní.“

Hlavní změna spočívá v zařazení zmrazené varianty produktu.

Zařazení zmrazené varianty umožní, aby se v potravinářském průmyslu zdůraznil původ jahod používaných po zmrazení zejména k výrobě džemů. Nákup zmrazených jahod umožňuje zpracovatelům rozložit produkci v čase a zároveň zajistit kvalitu produktu, jenž vydrží čerstvý velmi krátkou dobu (několik dní).

Zamrazují se pouze jahody, které splňují kritéria CHZO pro uvedení na trh v čerstvém stavu. V podmínkách produkce či třídění není rozdíl. Tato změna nemá vliv na souvislost s původem jahod „Fraise du Périgord“.

Zmrazení musí proběhnout v krátké lhůtě (72 hodin), aby nedošlo k zhoršení chuti produktu „Fraise du Périgord“, jež je zásadní pro jeho dobrou pověst.

Testy, které seskupení provedlo, ukázaly, že zmrazení nepoškozuje organoleptické vlastnosti (cukernatost, stejnoměrný stupeň zralosti atd.) a nezpůsobuje hromadění plodů, jež by mohlo poškodit kvalitu nabízených produktů (zabarvení, velikost atd.). Jednotlivé jahody „Fraise du Périgord“ zůstávají zdravé, nedeformované, lesklé a neznečištěné.

Popis uvádí obecné vlastnosti produktu „Fraise du Périgord“, ať už v čerstvém nebo zmrazeném stavu, a dále vyjmenovává rozdíly vyplývající z toho, zda je na trh uveden v čerstvém nebo zmrazeném stavu.

Jahody „Fraise du Périgord“ se mohou dodávat na trh celé nebo rozkrojené, se stopkou či bez ní, zatímco čerstvé jahody „Fraise du Périgord“ se prodávají celé s čerstvými a zelenými kališními lístky.

Do obecného popisu bylo doplněno, že jahody „Fraise du Périgord“ se pěstují na poli.„Účelem tohoto doplnění je zdůraznit jedinečnost produkce jahod „Fraise du Périgord“, která je již uvedena ve zveřejněném souhrnném přehledu a ve specifikacích, avšak nebyla dostatečně zmíněna v popisné části specifikace. Tak je tomu rovněž u upřesnění „Spotřebitelské balení musí obsahovat pouze jahody téže odrůdy“. V této větě nahradil výraz „spotřebitelské balení“ výraz „vanička“, který byl příliš restriktivní. Díky této změně bude možné nabízet produkt „Fraise du Périgord“ i v jiných nádobách než ve vaničkách a lépe naplnit očekávání spotřebitelů.

Výrazy použité pro popis produktu „Fraise du Périgord“ jsou shrnuty ve větě „Jednotlivé jahody „Fraise du Périgord“ musí být zdravé, nedeformované, lesklé a neznečištěné“. Slova „Vzhled musí být lesklý. Tvar musí být celistvý bez deformací. Na jahodách nesmí být hniloba či stopy po chorobě. Plod musí být pevný na dotek.“ Uvedené skutečnosti jsou však již ve výše uvedené větě obsaženy v podobě výrazů „zdravé, nedeformované, lesklé a neznečištěné“.

Byl rovněž odstraněn údaj o „jasně červené“ barvě. Neodpovídal skutečnosti, neboť stávající specifikace uvádí, že se toto kritérium může v závislosti na odrůdě lišit. V nové specifikaci se nyní uvádí, že jahody „Fraises du Périgord“„mají rovněž jednotné zabarvení, jež je pro odrůdu charakteristické a odpovídá schváleným požadavkům“.

Byl vypuštěn níže uvedený odstavec, neboť seznam odrůd je pouze orientační, lze jej doplňovat a výběr spadá do metody produkce:

„Každá nová odrůda zařazená do seznamu odrůd, jimž může být uděleno CHZO, bude uvedena v dodatku CHZO.

Odrůdy způsobilé od data uznání CHZO jsou:

| — | u produkce od začátku jara do 31. října: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape a Mara des Bois, |
| --- | --- |

—

u produkce od začátku jara do 31. října: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape a Mara des Bois,

| — | u produkce od 15. června do 31. října: Selva.“ |
| --- | --- |

—

u produkce od 15. června do 31. října: Selva.“

Byla přesunuta kritéria pro schválení dodávek jahod od producentů, která jsou nyní uvedena v části metoda produkce.

Část „Popis“ v jednotném dokumentu obsahuje nové znění specifikace. Součástí této změny je ve srovnání se souhrnným přehledem doplnění zmrazených jahod a odstranění povinnosti uvádět jahody na trh ve vaničkách o hmotnosti 250 nebo 500 g, což se z obchodního hlediska ukázalo jako příliš omezující.

5.2.   Zeměpisná oblast

Zeměpisná oblast

Vymezení zeměpisné oblasti zůstává nezměněné. Změny ve specifikaci a v jednotném dokumentu jsou formální: seznam kantonů a obcí byl nahrazen seznamem všech obcí, aniž by došlo ke změně vymezené oblasti. Byla doplněna obec Saint Pantaly d’Ans, a tím dochází k nápravě opomenutí v seznamu uvedeném ve stávající specifikaci, ačkoli je tato obec součástí dané oblasti, a je tedy na mapě. Mapa zobrazující zeměpisnou oblast se nahrazuje zřetelnější mapou.

Ze stávající specifikace a souhrnného přehledu se odstraňují údaje v popisné části zeměpisné oblasti. Ponechávají se pouze údaje popisující zeměpisnou oblast produkce jahod „Fraise du Périgord“, které se přesunují do kapitoly 6 týkající se údajů, které odůvodňují souvislost se zeměpisným původem. Odstraňují se obecné informace, které nemají přímou souvislost s prezentací zeměpisné oblasti produkce jahod „Fraise du Périgord“.

5.3.   Důkaz původu

Důkaz původu

Níže uvedný odstavec „seznam producentů ve vymezené oblasti“:

„Producenti jahod, jimž má být uděleno CHZO, musí být usazeni ve vymezené oblasti produkce, jež je uvedena výše, a musí splňovat požadavky této specifikace.

Producenti jsou uvedeni na seznamu, který obchodní subjekty průběžně aktualizují.“

se nahrazuje novým odstavcem vycházejícím z vnitrostátních předpisů:

„Každý hospodářský subjekt, který se podílí na produkci nebo balení produktu s CHZO „Fraise du Périgord“, má povinnost předložit seskupení své identifikační údaje, aby mohl získat oprávnění, k čemuž musí dojít před zahájením dané činnosti.“

Odstavec „Produkce na evidovaných pozemcích nacházejících se ve vymezené oblasti“ se přesouvá do části metoda produkce:

„Jahody FRAISES DU PÉRIGORD se pěstují na pozemcích, jež se každoročně vybírají a evidují. Kritéria pro výběr a evidenci pozemků:

| — | zeměpisné umístění pozemku: ve vymezené oblasti, |
| --- | --- |

—

zeměpisné umístění pozemku: ve vymezené oblasti,

| — | charakteristika pozemku: půda, která se snadno prohřeje a u níž nehrozí riziko záplavy. |
| --- | --- |

—

charakteristika pozemku: půda, která se snadno prohřeje a u níž nehrozí riziko záplavy.

Každý evidovaný pozemek určený k pěstování jahod je identifikován katastrálním číslem.“

Odstavec „Sledovatelnost produkce pro trh“ se vypouští a nahrazuje.

Jako úvod této části specifikace se doplňuje níže uvedený odstavec, jenž má osvětlit sledovatelnost definovanou ve specifikaci:

„Sledovatelnost směrem ke spotřebiteli i směrem k producentovi je od sklizně zajištěna tak, aby bylo možné:

| — | sledovat produkt od spotřebitele k producentovi, |
| --- | --- |

—

sledovat produkt od spotřebitele k producentovi,

| — | umožnit producentům nacházet zemědělské pozemky, jejichž produkci lze sklízet k danému datu, |
| --- | --- |

—

umožnit producentům nacházet zemědělské pozemky, jejichž produkci lze sklízet k danému datu,

| — | nalézt šarže produktů při uvádění na trh na základě čísla šarže producenta.“ |
| --- | --- |

—

nalézt šarže produktů při uvádění na trh na základě čísla šarže producenta.“

Definice šarže, která byla uvedena v metodě produkce, se přesouvá sem. Je převzata a doplněna o jednotky času a místa:

„Šarže jahod je definována jako množství produktu jednoho producenta, které bylo sklizeno za půl dne na jednom zemědělském pozemku a pochází z jedné odrůdy.“

V této definici se v souladu s definicí uvedenou v části metoda produkce výraz „katastrální“ pozemek nahrazuje výrazem „zemědělský“ pozemek. Zemědělský pozemek může zahrnovat jeden nebo více katastrálních pozemků, přičemž tento výraz je z hlediska kontroly koherentnější, neboť odpovídá produkční jednotce.

V souvislosti s „popisem metody produkce“ se doplňuje povinnost vést zemědělský deník pro zaznamenávání pěstebních postupů.

„Do zemědělského deníku se zaznamenávají pěstební postupy na každém pozemku, a to bez ohledu na použitý nosič (papírový či elektronický). Díky záznamu se lze seznámit se všemi úkony a zásahy provedenými na každém zemědělském pozemku.

Zemědělské pozemky se v tomto deníku každoročně evidují před tím, než se připraví pro pěstování.“

Doplňuje se odstavec definující „dodací list“, který nahrazuje „dodací paletový list“. V příslušném odvětví se tento výraz nyní používá k označení daného dokladu, jehož obsah se zachovává a doplňuje o povinnost uvádět katastrální nebo referenční číslo zemědělského pozemku. Upřesnění týkající se typu balení „vanička o hmotnosti 500 nebo 250 g“ se vypouští v souvislosti s již uvedeným vypuštěním výrazu „vanička“.

Totéž platí pro odstavec týkající se „přejímacího listu“, který nahrazuje „paletový list“. V příslušném odvětví se tento výraz nyní používá k označení daného dokladu, jehož obsah se zachovává a doplňuje o povinnost uvádět hodinu dodání a různá ověřená kritéria:

| — | katastrální nebo referenční číslo zemědělského pozemku, |
| --- | --- |

—

katastrální nebo referenční číslo zemědělského pozemku,

| — | obsah cukru, |
| --- | --- |

—

obsah cukru,

| — | teplotu plodů, |
| --- | --- |

—

teplotu plodů,

| — | identifikační údaje schvalovacího subjektu, |
| --- | --- |

—

identifikační údaje schvalovacího subjektu,

| — | značku schválení pro každé kritérium požadavků pro přijetí, |
| --- | --- |

—

značku schválení pro každé kritérium požadavků pro přijetí,

| — | schválení CHZO „Fraise du Périgord“. |
| --- | --- |

—

schválení CHZO „Fraise du Périgord“.

Kromě toho se pro lepší sledovatelnost doplňuje, že:

| — | „Každá šarže musí být identifikována číslem přejímacího listu stanoveného při přejímce šarže.“ |
| --- | --- |

—

„Každá šarže musí být identifikována číslem přejímacího listu stanoveného při přejímce šarže.“

Je zachována povinnost uvádět na baleních číslo umožňující identifikaci producenta. Výraz „spotřebitelské balení“ nahrazuje v souladu se zbytkem specifikace výraz „vanička“.

Doplňuje se odstavec definující „dodací list a/nebo fakturu“, který nahrazuje „expediční list“. V příslušném odvětví se tento výraz nyní používá k označení daného dokladu, jehož obsah se upřesňuje, a to i pro plody určené k zamrazení:

„Obsahují: číslo přejímacího listu (číslo šarže), název odrůdy, druh balení, množství, datum a čas expedice.“

Za účelem sledování zmrazeného produktu se doplňuje odstavec:

„Zpracovatel vede skladovou evidenci.

Každá zmrazená šarže je identifikována skladovým listem, jenž obsahuje:

| — | číslo palety v mrazicí jednotce, |
| --- | --- |

—

číslo palety v mrazicí jednotce,

| — | číslo palety zákazníka (je-li k dispozici), |
| --- | --- |

—

číslo palety zákazníka (je-li k dispozici),

| — | číslo dodacího listu, |
| --- | --- |

—

číslo dodacího listu,

| — | název produktu/odrůdy, |
| --- | --- |

—

název produktu/odrůdy,

| — | počet balení, |
| --- | --- |

—

počet balení,

| — | čistou hmotnost po zmrazení, |
| --- | --- |

—

čistou hmotnost po zmrazení,

| — | datum a čas zmrazení, |
| --- | --- |

—

datum a čas zmrazení,

| — | datum minimální trvanlivosti.“ |
| --- | --- |

—

datum minimální trvanlivosti.“

Pro lepší sledovatelnost byla rovněž doplněna doba archivace dokumentů:

„Všechny dotčené hospodářské subjekty musí po dobu nejméně dvou let archivovat dokumenty, které zajišťují sledovatelnost každé šarže.“

Všechny tyto změny mají zlepšit sledovatelnost a usnadnit kontroly upřesněním záznamů.

5.4.   Metoda produkce

Metoda produkce

Tato část byla zcela přepracována s cílem zlepšit její uspořádání, obsah a možnost kontroly. V důsledku toho se všechny předchozí kapitoly ruší a nahrazují. Je však třeba zdůraznit, že tímto přepracováním se v zásadě nezpochybňují hlavní aspekty CHZO: jahody pěstované na poli, vybrané a evidované pozemky, vybrané odrůdy, ruční sklizeň v okamžiku zralosti.

Evidence pozemků:

Evidence pozemků:

V souladu s definicí šarže pro účely sledovatelnosti produktu se doplňuje definice zemědělského pozemku. Definice zní takto:

„Zemědělský pozemek je vymezen jako soubor ochranných přístřešků, v nichž se uplatňují jednotné postupy (bez ohledu na druh rostliny), pokud jde o hnojení, zavlažování a fytosanitární ošetření, přičemž v každém ochranném přístřešku je zaveden lokalizovaný zavlažovací systém. Na jednom zemědělském pozemku lze pěstovat pouze jednu odrůdu.“

Byl doplněn postup každoročního výběru a evidence pozemků.

V souladu s výše uvedenou definicí se doplňuje výraz „zemědělský“ pozemek.

Byl doplněn koncept roční inventury s cílem vyjasnit postup, který musí hospodářské subjekty dodržovat.

Byla doplněna kritéria výběru (písčitá půda s filtrační schopností, jež neobsahuje vápník) v souladu se specifičností zeměpisné oblasti ve specifikaci a popsanými geologickými a půdními faktory.

„Zemědělské pozemky se každoročně vybírají a evidují.

Producenti každoročně před výsadbou provádějí soupis zemědělských pozemků určených k pěstování jahod „Fraise du Périgord“, přičemž jim je nápomocen technik pověřený seskupením.

Technik zohledňuje tato kritéria: půdy pečlivě vybrané na základě půdních a klimatických vlastností (písčitá půda s filtrační schopností, jež neobsahuje vápník). Vybrané pozemky se snadno prohřejí, nehrozí u nich riziko záplavy a mají půdu s kyselým pH, jež je vhodné pro pěstování jahod.“

Doplňují se upřesnění ohledně obnovy pozemků. Zachovává se střídání plodin a doplňuje se doba ponechání ladem (odpovídající době výsadby jahod na pole). Ošetření půdy nyní reguluje seskupení, které hospodářským subjektům dává k dispozici seznam registrovaných produktů.

„Každoročně se před novou výsadbou může provádět obnova pozemků, aby se odstranily problémy způsobené vyčerpáním půdy nebo monokulturou, jež souvisejí s předchozími plodinami:

| — | buď střídáním plodin. V takovém případě odpovídá doba ponechání ladem alespoň době výsadby jahod na pole, |
| --- | --- |

—

buď střídáním plodin. V takovém případě odpovídá doba ponechání ladem alespoň době výsadby jahod na pole,

| — | nebo ošetřením půdy. Při přípravě půdy se v rámci možností dává přednost jemné dezinfekci (především na bázi páry). Pro ošetření půdy se používají přípravky uvedené na seznamu přípravků registrovaných seskupením.“ |
| --- | --- |

—

nebo ošetřením půdy. Při přípravě půdy se v rámci možností dává přednost jemné dezinfekci (především na bázi páry). Pro ošetření půdy se používají přípravky uvedené na seznamu přípravků registrovaných seskupením.“

Hnojení – zavlažování – ochrana rostlin

Hnojení – zavlažování – ochrana rostlin

Doplňují se faktory, na jejichž základě se u každého nového pozemku určeného pro pěstování jahod provádí analýza půdy. Z této analýzy se poté bude každoročně před sadbou jahod vycházet při provádění plánu změn a hnojení.

Text zní takto:

„Producenti před každou sadbou vypracují obecný plán změn a hnojení nebo nebo jej zadají k vypracování technikovi pověřenému seskupením.

Vypracovává se na základě výsledků celkové analýzy půdy (analýza úrodnosti) prováděné u každého nového pozemku určeného pro pěstování jahod. Tato analýza ukazuje v půdě obsažené oxid fosforečný (P2O5), draslík (K2O), oxid hořečnatý (MgO) a uhličitan vápenatý (CAO) a dále pak hodnotu pH.“

S ohledem na povahu půdy se doplňuje zavlažování pomocí lokalizovaného zavlažovacího systému, čímž se doplňují stávající ustanovení specifikace, jež předpokládá dokonale kontrolované zavlažování odpovídající potřebám rostliny.

„Zavlažování pomocí lokalizovaného zavlažovacího systému je povinné.“

Vzhledem k tomu, že ustanovení o ochraně zdraví rostlin se nezměnila, přejímají se beze změny.

Rostlinný materiál

Rostlinný materiál

Údaje týkající se odrůd, jež byly uvedeny v části Popis produktu, jsou přesunuty do této části specifikace, aniž by byly změněny. Popisují metodu produkce, a nikoli produkt.

Jahody „Fraise du Périgord“ se získávají:

| — | z certifikovaných rostlin, |
| --- | --- |

—

z certifikovaných rostlin,

| — | z odrůd zapsaných do seznamu odrůd vybraných seskupením. |
| --- | --- |

—

z odrůd zapsaných do seznamu odrůd vybraných seskupením.

Odrůdy vybírá mezioborová komise pro schvalování odrůd na základě níže uvedených kritérií, jež vyhodnocují producenti při testování nových odrůd:„

Tato část je doplněna o kritéria pro výběr odrůd, která zahrnují jak popis jahod „Fraise du Périgord“, tak kritéria pro schválení:

| „— | vzhled: barva, tvar, lesk a velikost, |
| --- | --- |

„—

vzhled: barva, tvar, lesk a velikost,

| — | obsah cukru: minimálně 6 až 6,5° Brix podle odrůdy, |
| --- | --- |

—

obsah cukru: minimálně 6 až 6,5° Brix podle odrůdy,

| — | skladovatelnost, |
| --- | --- |

—

skladovatelnost,

| — | dobré chuťové vlastnosti.“ |
| --- | --- |

—

dobré chuťové vlastnosti.“

Dále se upřesňuje, jakým způsobem pracuje mezioborová komise pro schvalování odrůd.

„Tato komise složená ze sedmi členů sdružující většinu subjektů zabývajících se produkcí a expedicí se schází nejméně jednou ročně, aby stanovila změny, které je třeba v seznamu vybraných odrůd provést: nové odrůdy nebo vyřazení zapsaných odrůd. Rozhodnutí jsou přijímána většinou přítomných členů.“

Seznam odrůd je ze specifikace (popisu produktu) vyjmut, neboť v dané době byl pouze orientační. Specifikace již totiž stanovovala možnost doplňování uvedeného seznamu. Doplňuje se, že změny seznamu se příslušným subjektům, kontrolnímu subjektu a INAO oznamují před začátkem následujícího roku výsadby.

„Změny seznamu oznamuje příslušným subjektům, kontrolnímu subjektu a INAO seskupení před začátkem následujícího roku výsadby.“

Stejně jako v části „Popis produktu“ je pěstování na poli, které je ve stávající specifikaci pouze letmo zmíněno, vysvětleno a doplněno o povinnost pěstovat jahody na hrůbcích. Doplňuje se datum instalace ochranných přístřešků. Specifikace tedy uvádí:

„Plodina se pěstuje na poli, přičemž ochranné přístřešky se instalují nejpozději v době květu.

Jahody rostou na hrůbcích, což zlepšuje schopnost půdy odvádět vodu.“

Uvedené postupy byly upřesněny, neboť jsou součástí schopností a dovedností producentů, kteří jejich uplatňováním pozivitně ovlivňují vlastnosti jahod „Fraise du Périgord“.

Hustota výsadby zůstala beze změny (≤ 6 rostlin na m2 pod ochranným přístřeškem).

2

Sklizeň

Sklizeň

Doplňuje se, že „tato fáze zahrnuje sklizeň, zabalení plodů pro spotřebitele a přepravu do meziskladu.“ Specifikace je doplněna, aby bylo zřejné, že sklizeň se v souladu s částí „Souvislost“ provádí ručně a že dovednosti a schopnosti sběračů uplatňované při sklizni jsou pro kvalitu produktu zásadní. Jahody se sbírají ručně a vkládají přímo do spotřebitelského balení, přičemž se co největší pozornost věnuje způsobu uvádění na trh a kvalitě. Práce sběračů je hodnocena značkou schválení.

Ke změně specifikace dochází z důvodu nahrazení výrazu „vanička“ výrazem „spotřebitelské balení“ a zrušení gramáže 250 nebo 500 g, jež byla z obchodního hlediska příliš omezující. Specifikace nedefinuje jednotlivé druhy spotřebitelského balení, ale stanoví maximální hmotnost (10 kg) doplněnou o určité podmínky, aby se omezilo pomačkání plodů.

Ve specifikaci se tedy uvádí:

„Jahody se sklízejí ručně a vkládají přímo do spotřebitelského balení o čisté hmotnosti nejvýše 10 kg. Aby se zabránilo pomačkání plodů, lze jahody skládat nejvýše ve třech vrstvách.

Spotřebitelské balení musí obsahovat pouze jahody téže odrůdy a kategorie.“

Doplňují se rovněž podmínky pro teplotu při sklizni, neboť je důležitá pro kvalitu jahod a pracovní podmínky sběračů, aby nesklízeli, když je příliš velké teplo. Ve specifikaci se tedy uvádí:

„Sklizeň neprobíhá, pokud venkovní teplota přesáhne 28 °C před 15. červnem a 30 °C po 15. červnu, nejsou-li ochranné přístřešky ochlazovány.“

Dále se doplňuje, že „doba mezi sklizní a dodáním do meziskladu nesmí přesáhnout půl dne“, aby se zabránilo poškození produktu.

V souladu s popisnou částí se rovněž doplňuje, že sklizené jahody musí vykazovat sourodou barvu, jež je pro odrůdu typická.

Přejímka – expedice

Přejímka – expedice

Údaje týkající se přejímky jahod, jež byly uvedeny v části Popis produktu, jsou přesunuty do této části specifikace.

V tomto novém znění se rozlišuje mezi kontrolou obsahu cukru a schválením, neboť v praxi se provádějí ve dvou po sobě jdoucích fázích. Pouze takové šarže jahod, jež úspěšně projdou kontrolou obsahu cukru, mohou být schváleny pro udělení CHZO.

„U každé šarže jahod se kontroluje obsah cukru, díky čemuž lze ověřit, že jahody vykazují minimální cukernatost stanovenou v tabulce minimálního obsahu cukru podle odrůdy a období.

Tato tabulka se s každou změnou v seznamu povolených odrůd aktualizuje. Tyto změny oznamuje příslušným subjektům, kontrolnímu subjektu a INAO seskupení.

Šarže jahod, u nichž analýza obsahu cukru prokáže soulad s požadavky, se následně podrobí schvalovacímu řízení.“

Specifikace odkazuje na tabulku minimálního obsahu cukru podle odrůdy a období, jež je aktualizována po každé změně v seznamu povolených odrůd. Tyto změny jsou oznámeny příslušným subjektům, kontrolnímu subjektu a INAO.

Byla upřesněna ustanovení o schvalování, aby bylo zřejmé, že známka rovnající se nule, nižší než 1 nebo 2 v rámci jednoho kritéria požadavků pro schválení znamená, že šarže je vyřazena. Doplňuje se tedy nový odstavec, který zní:

„Šarže jahod musí získat celkem nejméně 9 z 15 bodů, aby mohlo být přiznáno CHZO „Fraise du Périgord“, přičemž nesmí být udělena známka 0, –1 nebo –2.“

Kritéria pro schválení: barva, pevnost, velikost, lesk, způsob uvádění na trh a tvar zůstávají beze změny. Vypouští se výraz „dostatečné úrovně kvality (bez hniloby, chorob, nezralých nebo přezrálých plodů, značně deformovaných, mdlých, měkkých nebo nedostatečně velkých plodů, znečištěných vaniček). Je nahrazen výrazem „zdravotní stav“, pokud jde o choroby, hnilobu a znečištěnou vaničku. Kontrola obsahu cukru a zabarvení se vztahuje na případy nezralých nebo přezrálých plodů, kontrola tvaru se týká případů deformovaných plodů, lesk plodů mdlých a velikost plodů nepostačující velikosti. Doplňuje se výraz „vlhkost plodů“, jímž se doplňuje kritérium „suché/vlhké jahody“.

Po přijetí a schválení se jahody umístí do chladného prostoru. V návrhu specifikace se upřesňují podmínky pro chlazení tak, aby byly všechny vlastnosti jahod zachovány. Doplňuje se tedy:

„Za účelem ochrany jahod před teplotním stresem, jenž by nevratně poškodil jejich kvalitu, musí být rychlost zchlazení plodů přizpůsobena jejich teplotě při přijetí.

Pokud je tedy teplota jahod při přijetí vyšší než 20 °C, je zakázáno umístit je do zařízení s dynamickým chlazením a ventilací s teplotou +2 °až +4 °C. Plody musí být totiž skladovány buď v prostoru se „statickým“ chlazením při teplotě +6 °C, nebo v chladírně s mechanickou ventilací při teplotě 10 až 12 °C, aby bylo možné pomalu a stabilně snižovat jejich teplotu.“

Maximální doba skladování jahod po přijetí (48 hodin) a teplota jahod při expedici (6 až 12 °C) zůstávají beze změny.

Teplota v nákladních automobilech se nahrazuje povinností realizovat přepravu způsobem, který zajistí, že: „jahody budou přepravovány v chladu“, neboť je obtížné patřičně zkontrolovat teplotu vozidla při nakládání, jelikož jsou otevřené dveře.

Byla odstraněna doporučení pro uvádění na trh.

Hluboké zmrazení

Hluboké zmrazení

Hlavním důvodem žádosti o změnu CHZO je doplnění o hluboké zmrazení, jež v zemědělsko-potravinářském odvětví umožní zpracovávat hluboce zmrazené jahody, přičemž bude zdůrazněn jejich původ.

Hluboké zmrazení nepoškozuje organoleptické vlastnosti a vzhled jahod, jež vytvářejí specifičnost tohoto CHZO. Musí k němu dojít nejpozději do 72 hodin od přijetí v meziskladu. Testy, které seskupení provedlo, ukázaly, že zmrazení nepoškozuje organoleptické vlastnosti (cukernatost, stejnoměrný stupeň zralosti atd.) a nezpůsobuje hromadění plodů, jež by mohlo poškodit kvalitu nabízených produktů (zabarvení, velikost atd.). Jednotlivé jahody „Fraise du Périgord“ zůstávají zdravé, nedeformované, lesklé a neznečištěné.

Do specifikace se doplňují tyto body:

„Jahody se schváleným CHZO určené k hlubokému zmrazení se mrazí maximálně do 72 hodin po přijetí v meziskladu. Po tuto dobu se uchovávají v chladu.

Jahody se zmrazí buď přímo v balení, do něhož jsou umístěny po sklizni, nebo v „kuličkách“ na mrazicí desce. V posledně uvedeném případě se jahody po hlubokém zmrazení ihned zabalí.

Minimální trvanlivost hluboce zmrazených jahod činí dva roky.“

5.5.   Souvislost

Souvislost

Tato kapitola byla rozdělena do tří částí, aby bylo možné vyzdvihnout zvláštnosti zeměpisné oblasti, specifičnosti produktu a příčinnou souvislost. Jedná se o změny ve znění nebo o upřesnění, jež nepřinášejí žádnou podstatnou změnu.

Část jednotného dokumentu „Souvislost“ se aktualizuje za stejných podmínek. Část souhrnného přehledu „Souvislost“ se proto mění a doplňuje.

Specifické vlastnosti oblasti zahrnují faktory, které umožňují podrobnější lokalizaci departementu Dordogne a podrobnější popis z půdního a klimatického hlediska. Zavedení pěstování jahod v oblasti je poté popsáno z historického hlediska, přičemž jsou zdůrazněny znalosti a dovednosti pěstitelů. Zdůraznily se dokonalá znalost pěstování plodiny na poli (hrůbky, ochranné přístřešky) a sběr (ručně přímo do spotřebitelského balení).

Ve specifičnosti produktu se uvádějí popisné údaje jahod „Fraise du Périgord“, přičemž se klade důraz na jejich jedinečné vlastnosti. Jahody „Fraise du Périgord“ se vyznačují tím, že se pěstují na poli, zatímco v Evropě je rozšířeno pěstování nezávislé na půdě, a od standardních jahod se odlišují podmínkami, za nichž se sklízejí a nabízejí na trhu. Aby je bylo možné sklízet ve stavu zralosti, musí mít stejnorodou barvu, jež je pro vybranou odrůdu charakteristická.

Příčinná souvislost se opírá o kvalitu a dobrou pověst produktu a dokazuje souvislost mezi povahou půd, způsobem pěstování, sklizní a vlastnostmi jahod „Fraise du Périgord“.

5.6   Označování

Označování

Část „Označování“, jež je součástí stávající specifikace i souhrnného přehledu, se mění.

Z důvodu změn vnitrostátních právních předpisů a nařízení se vypustila povinnost uvádět seznam certifikovaných vlastností na etiketách.

Byla doplněna povinnost, aby každé spotřebitelské balení bylo opatřeno identifikačním číslem producenta.

Byla rovněž uložena povinnost uvádět logo seskupení.

Označování hluboce zmrazených jahod podléhá stejným pravidlům a navíc musí uvádět minimální trvanlivost.

5.7   Jiné

Jiné

Shrnutí

Shrnutí

Shrnutí specifikace bylo vypuštěno.

Příslušný orgán členského státu

V souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012 se doplňují kontaktní údaje na Institut national de la qualité et de l’origine (Národní institut jakosti a původu, INAO) jakožto příslušný orgán členského státu.

Seskupení žadatelů

Seskupení žadatelů

Byly aktualizovány kontaktní údaje seskupení žadatelů. Popisná část se vypouští.

Druh produktu

Druh produktu

Změnil se odkaz na třídu produktů, aby byl shodný s přílohou XI prováděcího nařízení (EU) č. 668/2014.

Balení

Balení

Povinnost balení v oblasti se už nachází výslovně ve stávající specifikaci. Týká se pouze čerstvých jahod a rozšiřuje se na zmrazené jahody. Jahody se zmrazí buď přímo v balení, do něhož jsou umístěny po sklizni, nebo v „kuličkách“ na mrazicí desce. V posledně uvedeném případě se jahody po hlubokém zmrazení ihned zabalí.

Specifikace se doplňuje o nezbytné podklady a doplňuje se nový odstavec, který zní:

„Jahody „Fraise du Périgord“ se uvádějí na trh čerstvé a balené ve vymezené zeměpisné oblasti. Jahody se totiž sbírají přímo do spotřebitelského balení, neboť se jedná o velmi křehký produkt, u kterého je třeba zamezit veškeré zbytečné manipulaci, která poškozuje jeho kvalitu a jeho uchovávání. Navíc balení v oblasti usnadňuje sledovatelnost a kontrolu produktů.

Jahody „Fraise du Périgord“ lze zmrazit a balit mimo zeměpisnou oblast.“

Kontrolní orgán

Kontrolní orgán

V souladu s vnitrostátními pokyny, jejichž cílem je harmonizovat vypracování specifikací, se název a kontaktní údaje certifikačního orgánu vypouštějí. Tato položka nyní uvádí kontaktní údaje příslušných francouzských kontrolních orgánů: Národní ústav pro kontrolu původu a jakosti (INAO) a Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž, ochranu spotřebitele a boj proti podvodům (DGCCRF). Název a kontaktní údaje certifikačního orgánu lze nalézt na webových stránkách INAO a v databázi Evropské komise.

Vnitrostátní požadavky

Vnitrostátní požadavky

Vzhledem ke změnám vnitrostátních předpisů má položka „Vnitrostátní požadavky“ podobu tabulky shrnující hlavní kontrolované prvky a metodu hodnocení.

Aktualizace jednotného dokumentu

Z jednotného dokumentu se vypouštějí bod 4.4 o důkazu původu, 4.5 o metodě produkce a 4.7 o kontrolních orgánech. Nejsou již totiž součástí vzoru stanoveného v nařízení (EU) č. 668/2014.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„FRAISE DU PÉRIGORD“

„FRAISE DU PÉRIGORD“

EU č.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017

EU č.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017

CHOP () CHZO (X)

CHOP () CHZO (X)

1.   Název

Název

„Fraise du Périgord“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované.

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt „Fraise du Périgord“ se pěstuje na poli a sklízí se v okamžiku zralosti. Získává se z odrůd vybraných pro jejich chuťový potenciál. Spotřebitelské balení musí obsahovat pouze jahody téže odrůdy.

Jednotlivé jahody „Fraise du Périgord“ musí být zdravé, nedeformované, lesklé a neznečištěné. Mají minimální obsah cukru (stupeň Brix) stanovený podle období sklizně a podle odrůdy. Vykazují stejnoměrnou barvu, velikost i stupeň zralosti. Jsou zařazeny do kategorie „extra“ nebo „I“.

Produkt „Fraise du Périgord“ se na trhu nabízí v čerstvém nebo zmrazeném stavu.

Čerstvé jahody musí mít čerstvé a zelené kališní lístky. Bez ohledu na způsob balení se na trh uvádějí pečlivě upravené.

Mražené jahody jsou celé nebo rozkrojené, se stopkou či bez ní.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Produkce jahod musí probíhat v zeměpisné oblasti. Zahrnuje výsadbu, sklizeň a schvalování.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Jahody „Fraise du Périgord“, jež se uvádějí na trh čerstvé, se balí a před expedováním skladují ve vymezené zeměpisné oblasti. Jahody se totiž sbírají přímo do spotřebitelského balení, neboť se jedná o velmi křehký produkt, u kterého je třeba zamezit veškeré zbytečné manipulaci, která poškozuje jeho kvalitu a uchovávání. Navíc balení v oblasti usnadňuje sledovatelnost a kontrolu produktů.

Jahody se sklízejí ručně a vkládají přímo do spotřebitelského balení o čisté hmotnosti nejvýše 10 kg. Aby se zabránilo pomačkání plodů, skládají se jahody nejvýše ve třech vrstvách.

Spotřebitelské balení musí obsahovat pouze jahody téže odrůdy a kategorie.

Jahody se poté před expedicí a prodejem spotřebiteli uchovávají v chladu po dobu nejvýše 48 hodin. Za účelem ochrany jahod před teplotním stresem, jenž by nevratně poškodil jejich kvalitu, musí být rychlost zchlazení plodů přizpůsobena jejich teplotě při přijetí.

Jahody „Fraise du Périgord“ lze zmrazit mimo zeměpisnou oblast.

Zmrazené jahody „Fraise du Périgord“ lze balit mimo zeměpisnou oblast.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Kromě povinných informací stanovených právními předpisy o označování potravin a jejich obchodní úpravě se v označení produktu uvedou do stejného zorného pole zapsaný název produktu a symbol CHZO Evropské unie.

Štítky připojené ke spotřebitelskému balení musí obsahovat:

| — | název CHZO: „Fraise du Périgord“ |
| --- | --- |

—

název CHZO: „Fraise du Périgord“

| — | „certifikované“: doplněné o název certifikačního orgánu. |
| --- | --- |

—

„certifikované“: doplněné o název certifikačního orgánu.

Každé spotřebitelské balení je opatřeno identifikačním číslem producenta.

Pokud jde o jahody, které se prodávají čerstvé, je na každém uzavřeném spotřebitelském balení (víčko, fólie) uvedeno níže uvedené logo, které je určeno seskupením, jež je dává k dispozici všem příslušným hospodářským subjektům. Pokud jde o neuzavřená spotřebitelská balení s jahodami na platech, uvádí se logo buď na balení nebo na platu.

Image 7

Štítek u zmrazených jahod obsahuje stejné informace jako štítek u čerstvých produktů, navíc se uvádí teplota skladování a minimální trvanlivost.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce jahod „Fraise du Périgord“ zahrnuje velkou část departementu Dordogne a několik obcí hraničících s departmentem Lot.

Departement Dordogne

Departement Dordogne

kantony Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle, Vallée de l’Homme.

Obce Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La)Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La)Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (u části odpovídající území delegované obce Saint-Julien-de-Bourdeilles k 1. lednu 2016), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La)Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le)Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La)Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La)Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La)Jemaye, (Le)Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac a Villetoureix.

Departement Lot

Departement Lot

obce Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac a Saint-Cirq-Madelon.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifičnost zeměpisné oblasti

Specifičnost zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast CHZO „Fraise du Périgord“ odpovídá historické oblasti produkce jahod v regionu Périgord, ve kterém byl jahodovník vysazen na pozemcích mimořádně vhodných k pěstování jahod.

Zeměpisná oblast produkce CHZO „Fraise du Périgord“ zahrnuje hlavně střed a jih/jihovýchod departementu Dordogne a velmi malou část departementu Lot, se kterou departement Dordogne na jihovýchodě sousedí.

Půdní a geologické vlastnosti oblasti produkce jí dodávají kopcovitý reliéf na západě, zvlněnější na východě, kde lze zaznamenat téměř všudypřítomný les. Zvláštností tohoto regionu je téměř všudypřítomný les hluboce se prolínající s obdělávanými pozemky, často se nacházejícími na dříve odlesněných plochách na výhodně orientovaných svazích.

Celý region Périgord, který je široce otevřen směrem k oceánu, ovlivňuje mírné oceánské podnebí. Průměrná teplota dosahuje přibližně 12 °C bez velkých vykyvů během roku. Úhrn srážek je dost vydatný. Činí 800 až 900 mm za rok.

Pěstování jahod se v departementu Dordogne objevuje koncem 19. století, ale jen ve velmi omezené míře. Po druhé světové válce se jahody ve větší míře začínají pěstovat na lehkých, písčitých a kyselých půdách svahů obce Eglise-Neuve de Vergt.

V šedesátých letech 20. století si pěstitelé uvědomili, že je třeba obnovovat výsadbu, která následkem vyčerpání půd dost rychle slábne. Aby získali novou půdu, začali vysekávat náletové kaštany a uvědomili si, že tyto vlhké půdy jsou zcela vhodné pro pěstování jahod. V roce 1960 jich bylo vyprodukováno 1 000 tun. V roce 1988 je založeno sdružení Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP), jež sdružuje pěstitele, družstva, aukční trh obce Vergt a soukromé odesílatele.

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Díky tradici pěstování a vytvoření specifických profesních struktur bylo možné zvládnout sdílené postupy na základě znalostí a dovedností pěstitelů jahod „Fraise du Périgord“, pokud jde o výběr pozemků (vlastnosti půdy) a odrůd (chutné odrůdy), dokonalou znalost pěstování (hrůbky, ochranné přístřešky) a sběr (ruční sklizeň přímo do jednotkových balení). Tyto pěstitelské návyky umožňují vypěstovat kvalitní jahody, jejichž podmínky skladování před expedicí jsou vzhledem k jejich křehkosti rovněž upraveny předpisy.

Specifičnost produktu

Specifičnost produktu

Jahody „Fraise du Périgord“ se vyznačují tím, že se pěstují na poli, zatímco v Evropě je rozšířeno pěstování nezávislé na půdě, a od standardních jahod se odlišují podmínkami, za nichž se sklízejí a nabízejí na trhu. Aby je bylo možné sklízet ve stavu zralosti, musí mít stejnorodou barvu, jež je pro vybranou odrůdu charakteristická.

Jahody „Fraise du Périgord“ se sklízejí ručně přímo do spotřebitelského balení, přičemž se velmi dbá na způsob, jakým se spotřebiteli nabízejí. Musí být zdravé, nedeformované a lesklé. Jahody se pečlivě třídí podle velikosti a ukládají maximálně do tří vrstev na sebe, aby se zabránilo pomačkání plodů ve větších nádobách. Mají jednotné zabarvení, velikost a stupeň zralosti.

Příčinná souvislost

Příčinná souvislost

Příčinná souvislost se zakládá na kvalitě a dobré pověsti jahod „Fraise du Périgord“.

Půdní a klimatické podmínky jsou pro produkci jahod „Fraise du Périgord“ vhodné. Jahody se zpravidla pěstují na svazích (často na pozemcích, které byly dříve odlesněné, tj. na „nové“ půdě), jež jsou vystaveny slunci, díky čemuž dobře dozrávají. Půda se vybírá na základě jejích vlastností: půda s filtrační schopností spíše písčitého charakteru s mírně kyselým pH a bez aktivního vápence. Jahody rostou na hrůbcích, což zlepšuje schopnost půdy odvádět vodu a zamezuje udušení rostliny. S ohledem na povahu půd je zavedeno a dobře kontrolováno hnojení a lokalizované zavlažování podle potřeb rostliny.

Jahodám v regionu Périgord prospívají mírné teploty bez velkých výkyvů, což umožňuje růst a rovnoměrné zrání plodů. Pěstování na poli pod ochrannými přístřešky, jež se instalují nejpozději v době květu, tak umožňuje spotřebiteli najít jahody „Fraise du Périgord“ ve stáncích po nejméně šest měsíců v roce, tj. od dubna do října. Toto dlouhé období produkce navíc umožňuje udržet si sběrače, jejichž dovednosti při sklizni jsou pro kvalitu produktu zásadní. Čerstvé jahody se totiž sbírají ručně a vkládají přímo do spotřebitelského balení, přičemž se co největší pozornost věnuje jejich vzhledu, tvaru a kvalitě. Pěstování jahod pod ochrannými přístřešky chrání plody před nepříznivým počasím (silný vítr, déšť, krupobití), zajišťuje jejich čistotu, jejich lesk a vytváří teplo, což zaručuje časné zrání a rozložení období produkce. Rovněž umožňuje chránit jahody před velkými vedry, které mohou plody i poškodit. V takovém případě musí pěstitel sbírat jahody během nejchladnějších období a během sklizně je chránit před horkem. Zvláštní pozornost je třeba věnovat teplotám při sklizni a skladování. Takto získaný produkt může být následně zmrazen, avšak v takové lhůtě, aby byly zachovány jeho vlastnosti.

Produkt „Fraise du Périgord“ se těší dobré pověsti, o níž svědčí jeho dlouhodobě se zyšující hodnota. Prosadil se tak na různých prodejních místech, o čemž svědčí i ceník uvedený v jednom deníku z 31. května 1974„V obci Rungis se jahody z regionu Périgord prodávaly za 3,50 až 4,80 franku za kg, v departementu Lot-et-Garonne za 2,80 až 3,80 franku“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/51

---

Zveřejnění jednotného dokumentu uvedeného v čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína

(2020/C 170/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 98 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (1), a to do dvou měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SOLTVADKERTI“

PDO-HU-02171

Datum podání žádosti: 28. 4. 2016

1.   Název, který má být zapsán

Soltvadkerti

2.   Druh zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 4. | Šumivé víno |
| --- | --- |

4.

Šumivé víno

4.   Popis vína (vín)

Bílé víno

Víno má bledě zelenou nebo zelenavě žlutou barvu, nenápadnou vůni po révových květech a dlouhou, silně kyselkavou a svíravou dochuť.

| * | Omezení stanovená v právních předpisech EU se vztahují na maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého. |
| --- | --- |

*

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 11,5 |
| Minimální celková kyselost | 5,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

11,5

Minimální celková kyselost

5,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Víno ze zaschlých hroznů

Jedná se o zlatě žluté víno s komplexní vůní, vysokým obsahem přírodního cukru, plnou olejovou texturou a komplexní chutí a aromatem, jež připomínají med a zralé nebo sušené ovoce.

| * | Omezení stanovená v právních předpisech EU se vztahují na maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého. |
| --- | --- |

*

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 5,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

5,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Šumivé víno

Šumivé víno je svěží, lehké a vzdušné, se středně intenzivním dlouhotrvajícím dojmem. Barva je bledě zelená nebo zelenkavě žlutá a nenápadná vůně připomíná květiny. Víno má solidní, živou, říznou, kyselkavou a charakteristicky ovocnou chuť a aroma příznačné pro odrůdu Ezerjó.

| * | Omezení stanovená v právních předpisech EU se vztahují na maximální celkový obsah oxidu siřičitého. |
| --- | --- |

*

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | 13 |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 10 |
| Minimální celková kyselost | 5,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

13

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

10

Minimální celková kyselost

5,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

5.   Enologické postupy

a)   Základní enologické postupy

Bílé víno a víno ze zaschlých hroznů

Relevantní omezení, pokud jde o výrobu vín:

| — | zpracování hroznů v den sklizně, |
| --- | --- |

—

zpracování hroznů v den sklizně,

| — | lisování pouze v dávkových lisech, |
| --- | --- |

—

lisování pouze v dávkových lisech,

| — | odkalení moštu, |
| --- | --- |

—

odkalení moštu,

| — | řízené kvašení moštu při nejvýše 18 °C. |
| --- | --- |

—

řízené kvašení moštu při nejvýše 18 °C.

Šumivé víno

Relevantní omezení, pokud jde o výrobu vín:

| — | kvašení v lahvích nebo tancích, |
| --- | --- |

—

kvašení v lahvích nebo tancích,

| — | druhé kvašení po dobu nejméně tří měsíců, |
| --- | --- |

—

druhé kvašení po dobu nejméně tří měsíců,

| — | další zrání v tancích po dobu nejméně šesti měsíců, |
| --- | --- |

—

další zrání v tancích po dobu nejméně šesti měsíců,

| — | zrání v lahvích po dobu nejméně tří měsíců. |
| --- | --- |

—

zrání v lahvích po dobu nejméně tří měsíců.

Metoda pěstování révy, spon a zatížení očky

Pěstební postup

Povolené jsou tyto způsoby vedení révy:

| — | vedení na hlavu, |
| --- | --- |

—

vedení na hlavu,

| — | nízký, středně vysoký nebo vysoký kordon. |
| --- | --- |

—

nízký, středně vysoký nebo vysoký kordon.

Hustota výsadby musí činit alespoň 4 000 keřů/ha a mezi keři musí být rozestupy alespoň 0,8 m. Podíl chybějících keřů a cizích keřů zkombinovaných na vinici nemůže přesáhnout 10 % počtu rostlin vysázených při založení.

Stanovení data sklizně

Pěstební postup

Datum začátku vinobraní stanoví na základě zkušební sklizně prováděné každý týden od 1. srpna Soltvadkertský vinařský spolek. Žádný výrobek získaný z hroznů, které byly sklizeny před datem zahájení sklizně stanoveným vinařským spolkem, nemůže být uveden na trh s etiketou chráněného označení původu Soltvadkerti. Datum vinobraní se zveřejňuje ve formě oznámení vinařských spolků.

Minimální obsah cukru a potenciální obsah alkoholu v hroznech

Relevantní omezení, pokud jde o výrobu vín

Minimální obsah přírodního cukru v hroznech ve stupních maďarského moštoměru (při 17,5 °C) je 17 u bílého vína, 20 u vína ze zaschlých hroznů a 16 u šumivého vína.

Minimální potenciální obsah alkoholu v hroznech (v % objemových při 20 °C) je 10,6 u bílého vína, 12,83 u vína ze zaschlých hroznů a 9,87 u šumivého vína.

b)   Maximální výnosy a výlisnost

Víno a šumivé víno

70 hl/ha

Výnos hroznů

10 000 kg hroznů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Oblasti v rámci správních hranic obce Soltvadkert, které jsou podle katastru vinic klasifikovány do třídy I a II.

7.   Hlavní moštové odrůdy

Ezerjó – Kolmreifler

Ezerjó – Korponai

Ezerjó – Szadocsina

Ezerjó – Tausendachtgute

Ezerjó – Tausendgute

Ezerjó – Trummertraube

8.   Popis souvislostí

Přírodní faktory (víno a šumivé víno)

Oblast produkce se nachází mezi Dunajem a Tisou a vyniká v okolním kraji. Její ekologické prvky jsou dány především nížinným charakterem. Většina oblasti leží ve výšce od 110 do 120 m nad mořem. Terén je rovinatý, výškové rozdíly zde nedosahují více než 10 až 15 m.

Charakteristickým rysem oblasti produkce jsou souvislé vrstvy aluviálních písků s podložím nivní půdy a místy se vyskytujícími vápenatými sprašemi. Písčité půdy se většinou rychle zahřívají a díky svému světlému zbarvení lépe odrážejí sluneční záření, což pomáhá při dozrávání hroznů. Protože obsahují více než 75 % křemene, je zajištěna odolnost proti mšičce révokazu. Živná kapacita půdního podloží, daná jeho minerálním obsahem, příznivě ovlivňuje kvalitu hroznů.

Podnebí v oblasti produkce je kontinentální a vyznačuje se především horkými léty a chladnými zimami. Průměrná teplota v kraji se pohybuje kolem 10–11 °C. Slunce zde svítí v průměru 2 100 hodin za rok. Průměrné roční srážky dosahují 500 až 550 mm, a třebaže je jejich rozložení během roku nerovnoměrné, jejich množství je pro révu do značné míry dostačující. Na podnebí v oblasti produkce příznivě působí jezero Soldvadkert.

Lidské faktory (víno)

Hrozny na výrobu vína Soltvadkerti se v oblasti pěstují od 18. století. Vytrvalost a tvrdá práce místních obyvatel přeměnily zdejší slunečné a větrné duny písku v úrodný kraj. Píle a nadání přecházely z generace na generaci a daly vzniknout vzkvétající vinohradnické a ovocnářské kultuře.

Díky zdejším ekologickým podmínkám, používané odrůdě a odborným znalostem místních obyvatel zaznamenala výroba vína Soltvadkerti výrazný vzestup. Produkci hroznů zajišťují místní obyvatelé a vinaři, kteří rozvíjejí tradice a dbají na to, aby byla zachována dobrá pověst vín Soltvadkerti. Produkce stojí zejména na zdejších rodinných vinařstvích. Z hlediska vývoje vinohradnických metod sehrálo rozhodující úlohu omezení produkce a stanovování konkrétního data sklizně. Výroba vína je založena na reduktivních technikách a v rámci tohoto přístupu se využívá i zrání v sudech.

Ezerjó je historická maďarská bílá odrůda, která se v kraji Soltvadkert ve vinařské oblasti Kunság výrazně prosadila. Odlišnost a jedinečnost tohoto kultivaru tkví v tom, že jej lze použít k výrobě vína, vína ze zaschlých hroznů nebo šumivého vína.

Popis a prokázání příčinné souvislosti (víno)

| — | Oblast produkce má značný vliv na vlastnosti vína, což se projevuje následovně: |
| --- | --- |

—

Oblast produkce má značný vliv na vlastnosti vína, což se projevuje následovně:

| — | Vápenitá půda příznivě působí na skladbu kyselin v hroznech. |
| --- | --- |

—

Vápenitá půda příznivě působí na skladbu kyselin v hroznech.

| — | Obsah minerálů v půdním podloží umocňuje silný charakter vína. |
| --- | --- |

—

Obsah minerálů v půdním podloží umocňuje silný charakter vína.

| — | Úhrn teplot a hodin slunečního svitu během vegetačního období působí příznivě na dozrávání hroznů a tvorbu cukrů, což napomáhá dobrému vyvážení kyselin a alkoholu. Výsledkem jsou pak harmonická vína. |
| --- | --- |

—

Úhrn teplot a hodin slunečního svitu během vegetačního období působí příznivě na dozrávání hroznů a tvorbu cukrů, což napomáhá dobrému vyvážení kyselin a alkoholu. Výsledkem jsou pak harmonická vína.

| — | Teplota jezera Soltvadkert má vyvažující účinek, neboť reguluje dostupnost podzemní vody a navozuje příznivou míru vlhkosti. Hladina podzemní vody je blízko povrchu, a kořeny révy tedy mohou vodu snadno vstřebávat. Počet hodin slunečního svitu a dobrá dostupnost podzemní vody přispívají k rovnoměrnému vývoji hroznů, což při pěstování révy zaručuje soustavně vysokou kvalitu. Ve výsledku se tak méně projevuje vliv ročníku – z hroznů konzistentní kvality lze vysoce kvalitní víno vyrábět téměř každý rok. |
| --- | --- |

—

Teplota jezera Soltvadkert má vyvažující účinek, neboť reguluje dostupnost podzemní vody a navozuje příznivou míru vlhkosti. Hladina podzemní vody je blízko povrchu, a kořeny révy tedy mohou vodu snadno vstřebávat. Počet hodin slunečního svitu a dobrá dostupnost podzemní vody přispívají k rovnoměrnému vývoji hroznů, což při pěstování révy zaručuje soustavně vysokou kvalitu. Ve výsledku se tak méně projevuje vliv ročníku – z hroznů konzistentní kvality lze vysoce kvalitní víno vyrábět téměř každý rok.

| — | Vzhledem k vinohradnickým metodám (omezování produkce a určování data sklizně) vynikají hrozny z vymezené oblasti mimořádnou kvalitou. Místní vinaři pak kvalitu dále zdokonalují reduktivní metodou zpracování a zráním v sudech. Odlišnost vín spočívá především v jejich vyváženosti, ve specifickém zastoupení kyselin, ve vysoké kyselosti a v sametové chuti příznačné pro používanou odrůdu. |
| --- | --- |

—

Vzhledem k vinohradnickým metodám (omezování produkce a určování data sklizně) vynikají hrozny z vymezené oblasti mimořádnou kvalitou. Místní vinaři pak kvalitu dále zdokonalují reduktivní metodou zpracování a zráním v sudech. Odlišnost vín spočívá především v jejich vyváženosti, ve specifickém zastoupení kyselin, ve vysoké kyselosti a v sametové chuti příznačné pro používanou odrůdu.

| — | V důsledku přirozeného scvrkávání se v bobulích koncentrují cukry, díky čemuž vína obsahují přírodní zbytkový cukr a nabývají plné, olejovité textury. |
| --- | --- |

—

V důsledku přirozeného scvrkávání se v bobulích koncentrují cukry, díky čemuž vína obsahují přírodní zbytkový cukr a nabývají plné, olejovité textury.

Lidské faktory (šumivé víno)

Vzhledem k specifické skladbě kyselin, vysoké kyselosti (decentně osobité) a střednímu obsahu alkoholu se odrůda Ezerjó perfektně hodí pro výrobu šumivých vín. Technologie pro výrobu šumivého vína z vína, které bylo ze sta procent získáno z hroznů kultivaru Ezerjó, byla vyvinuta nedávno v místních vinařstvích. Jedinečná povaha produktu je dána vlastnostmi hroznů pěstovaných ve vymezené oblasti, používáním reduktivních metod výroby a tradičním postupem kvašení a zrání v lahvích.

Popis a prokázání příčinné souvislosti (šumivé víno)

| — | Především s ohledem na zvláštnosti písčitých půd má prostředí vymezené oblasti významný vliv na vlastnosti šumivého vína, což se projevuje následovně: |
| --- | --- |

—

Především s ohledem na zvláštnosti písčitých půd má prostředí vymezené oblasti významný vliv na vlastnosti šumivého vína, což se projevuje následovně:

| — | Vápenitá půda dodává šumivému vínu zvláštní a delikátní skladbu kyselin. |
| --- | --- |

—

Vápenitá půda dodává šumivému vínu zvláštní a delikátní skladbu kyselin.

| — | Hrozny se sklízejí brzy, a kyseliny v šumivém víně jsou tak živé a svěží. |
| --- | --- |

—

Hrozny se sklízejí brzy, a kyseliny v šumivém víně jsou tak živé a svěží.

| — | Obsah minerálů v půdním podloží umocňuje silný charakter šumivého vína. |
| --- | --- |

—

Obsah minerálů v půdním podloží umocňuje silný charakter šumivého vína.

| — | Teplota jezera Soltvadkert má vyvažující účinek, neboť reguluje dostupnost podzemní vody a navozuje příznivou míru vlhkosti. Hladina podzemní vody je blízko povrchu, a kořeny révy tedy mohou vodu snadno vstřebávat. Počet hodin slunečního svitu a dobrá dostupnost podzemní vody přispívají k rovnoměrnému vývoji hroznů, což při pěstování révy zaručuje soustavně vysokou kvalitu. Ve výsledku se tak méně projevuje vliv ročníku – z hroznů konzistentní kvality lze vysoce kvalitní šumivé víno vyrábět téměř každý rok. |
| --- | --- |

—

Teplota jezera Soltvadkert má vyvažující účinek, neboť reguluje dostupnost podzemní vody a navozuje příznivou míru vlhkosti. Hladina podzemní vody je blízko povrchu, a kořeny révy tedy mohou vodu snadno vstřebávat. Počet hodin slunečního svitu a dobrá dostupnost podzemní vody přispívají k rovnoměrnému vývoji hroznů, což při pěstování révy zaručuje soustavně vysokou kvalitu. Ve výsledku se tak méně projevuje vliv ročníku – z hroznů konzistentní kvality lze vysoce kvalitní šumivé víno vyrábět téměř každý rok.

| — | Úhrn teplot a hodin slunečního svitu během vegetačního období působí příznivě na dozrávání hroznů, ze kterých pak vznikají šumivá vína s ovocným charakterem. |
| --- | --- |

—

Úhrn teplot a hodin slunečního svitu během vegetačního období působí příznivě na dozrávání hroznů, ze kterých pak vznikají šumivá vína s ovocným charakterem.

| — | Zpracovávání pomocí rychlé reduktivní technologie nejenže zachovává svěží aromata používané odrůdy, ale šumivým vínům taktéž dodává elegantní barvu. Výsledkem je, že aroma autolýzy, jež vzniká při výrobě šumivých vín, je nenápadné. |
| --- | --- |

—

Zpracovávání pomocí rychlé reduktivní technologie nejenže zachovává svěží aromata používané odrůdy, ale šumivým vínům taktéž dodává elegantní barvu. Výsledkem je, že aroma autolýzy, jež vzniká při výrobě šumivých vín, je nenápadné.

9.   Další základní podmínky

Pravidla pro označování – obecná pravidla pro označování

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Názvy lokalit, které lze použít k vyznačení menších zeměpisných jednotek: Csábor, Szarvaskút-dűlő, Kútágas-dűlő. Název lokality se smí použít, pouze pokud bylo 100 % vína vyrobeno z hroznů pocházejících z dané lokality.

Odkaz na specifikaci výrobku

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

---