# Uradni list C 212I/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 212I |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6326. junij 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 212I

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6326. junij 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2020/C 212 I/01 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih sedmega cikla mladinskega dialoga EU Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2020/C 212 I/01

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih sedmega cikla mladinskega dialoga EU Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2020/C 212 I/02 | Sklep Sveta z dne 24. junija 2020 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2020 | 7 |
| 2020/C 212 I/03 | Sklepi Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju | 9 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2020/C 212 I/02

Sklep Sveta z dne 24. junija 2020 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2020

7

2020/C 212 I/03

Sklepi Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju

9

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 26.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

CI 212/1

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih sedmega cikla mladinskega dialoga EU

Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027

(2020/C 212 I/01)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | V Resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 (1) so določeni splošni cilji, vodilna načela in podlaga za nadaljnje sodelovanje na področju mladine na ravni EU, s posebnim poudarkom na mladinskem dialogu EU, načrtovanju prihodnjih nacionalnih dejavnosti, evropskih ciljih mladih in delovnem načrtu EU za obdobje 2019–2021, pri čemer so v slednjem navedene dejavnosti sedanjega in prihodnjega trojnega predsedstva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V strategiji je mladim priznan velik potencial; stremi k temu, da bi mladim omogočila, da bi sami oblikovali svoje življenje; spodbuja jih in jih opremlja s potrebnimi viri, da bi postali aktivni državljani ter prispevali k oblikovanju politik in pozitivnim spremembam na področju mladinske politike in drugih ustreznih političnih področjih na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V resoluciji o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi (2) so opredeljeni glavni akterji, njihove vloge in organizacijski okvir. |
| --- | --- |

3.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 4. | Sedmi cikel mladinskega dialoga EU je v času romunskega, finskega in hrvaškega predsedovanja v okviru skupne teme „Ustvarjanje priložnosti za mlade“ proces na visoki participativni ravni, katerega rezultati temeljijo na povratnih informacijah nacionalnih in evropskih posvetovanj ter mladinskih konferenc EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V tej resoluciji se odražajo mnenja in pričakovanja mladih, zbrana v sedmem ciklu mladinskega dialoga EU, ter predlagajo konkretni politični ukrepi. V tem kontekstu je treba spoštovati vlogo in avtonomijo socialnih partnerjev v posameznih državah članicah v skladu z nacionalnimi praksami. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Romunsko predsedstvo se je osredotočilo na preučevanje izzivov, s katerimi se soočajo mladi v zvezi s prihodnostjo dela, in sicer v okviru podteme „Kakovostna zaposlitev za vse“, ki je neposredno povezana z evropskim ciljem mladih št. 7 „Kakovostna zaposlitev za vse“. Hkrati je romunsko predsedstvo razvilo metodologijo s tematskim okvirom za delovne skupine, da bi te zasnovale lokalni, nacionalni in evropski dialog. Kot podlaga za nadaljnja nacionalna posvetovanja so bila po razpravah delegatov na mladinski konferenci EU v Bukarešti (marca 2019) oblikovana usmerjevalna vprašanja, ki jih je trojka predsedstev RO-FI-HR dokončno oblikovala v sodelovanju z evropsko usmerjevalno skupino (3). Svet je sklepe o mladih in prihodnosti dela (4) sprejel maja 2019. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finsko predsedstvo se je ukvarjalo predvsem z izboljšanjem kakovosti mladinskega dela v okviru podteme „Kakovostno mladinsko delo za vse“. Prek organizacije mladinske konference EU v Helsinkih (julija 2019) je nadalje oblikovala več zahtev za mladinske delavce, da bi zagotovila visokokakovostno mladinsko delo v različnih kontekstih, s čimer bi poskušali doseči različne evropske cilje mladih (5). Poleg tega je bilo vprašanje izobraževanja in usposabljanja mladinskih delavcev obravnavano tudi v sklepih o izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev (6), ki jih je Svet sprejel novembra 2019. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hrvaško predsedstvo je v okviru podteme preučilo različne priložnosti za mlade na podeželju, in sicer v skladu z evropskim ciljem mladih 6 – Korak naprej za podeželsko mladino. Na mladinski konferenci EU v Zagrebu (marca 2020) so udeleženci nadalje razpravljali o ugotovitvah posvetovanj v okviru mladinskega dialoga EU in jih predlagali skupaj s priporočili za nadaljnje izvajanje v okviru vsake od treh podtem. Rezultati konference so bili podlaga za sklepe o več priložnostih za mlade na podeželskih in oddaljenih območjih (7). |
| --- | --- |

8.

POZDRAVLJAJO:

| 9. | obsežna posvetovanja v okviru mladinskega dialoga EU, ki so jih izvedle nacionalne delovne skupine in delovna skupina EU in pri katerih je dejavno sodelovalo več kot 56 000 mladih anketirancev iz celotne Evropske unije. Posvetovanja so vključevala ankete, tematske skupine, velike dogodke, namenjene mladinskemu dialogu, delavnice, raziskave participativnega ukrepanja in vizualne metode participacije. K okrepitvi participacije je prispeval inovativni pristop; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rezultate mladinskih konferenc EU, ki so potekale v času trojke predsedstev RO-FI-HR, ter ugotovitve sedmega cikla mladinskega dialoga EU z naslovom „Ustvarjanje priložnosti za mlade“ (8), vključno s podtemami „Kakovostna zaposlitev za vse“, „Kakovostno mladinsko delo za vse“ in „Priložnosti za mlade na podeželju“, ki zajemajo več ključnih priporočil, ki so jih pripravili mladi, in ki so bili po potrebi vključeni v naslednje pozive (9). |
| --- | --- |

10.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 11. | „Kakovostna zaposlitev za vse“






  a) | spodbujajo in omogočajo pravično obravnavo mladih na trgu dela ter si prizadevajo za odpravo vseh oblik diskriminacije in neenakosti na delovnem mestu; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

spodbujajo in omogočajo pravično obravnavo mladih na trgu dela ter si prizadevajo za odpravo vseh oblik diskriminacije in neenakosti na delovnem mestu;

| b) | zagotavljajo enake možnosti za razvoj znanj in spretnosti, potrebnih za potrebe trga dela, da se zagotovi boljši dostop do kakovostnih in trajnostnih delovnih mest s pravičnimi in zdravimi delovnimi pogoji; |
| --- | --- |

b)

zagotavljajo enake možnosti za razvoj znanj in spretnosti, potrebnih za potrebe trga dela, da se zagotovi boljši dostop do kakovostnih in trajnostnih delovnih mest s pravičnimi in zdravimi delovnimi pogoji;

| c) | spodbujajo specifično izobraževanje in informiranje mladih ljudi ter ustreznih akterjev na trgu dela o pravicah mladih delavcev; |
| --- | --- |

c)

spodbujajo specifično izobraževanje in informiranje mladih ljudi ter ustreznih akterjev na trgu dela o pravicah mladih delavcev;

| d) | spodbujajo in ohranjajo zdrav življenjski slog mladih (vključno z duševnim zdravjem) z ustvarjanjem pogojev za odpornost na trgu dela in dobro počutje mladih pri delu; |
| --- | --- |

d)

spodbujajo in ohranjajo zdrav življenjski slog mladih (vključno z duševnim zdravjem) z ustvarjanjem pogojev za odpornost na trgu dela in dobro počutje mladih pri delu;

| e) | spodbujajo dostojne delovne pogoje, po potrebi tudi s prožnimi ureditvami za zaposlene, da bi dosegli boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem (10); |
| --- | --- |

e)

spodbujajo dostojne delovne pogoje, po potrebi tudi s prožnimi ureditvami za zaposlene, da bi dosegli boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem (10);

| f) | sprejmejo ukrepe za preprečevanje delovnih razmerij, ki bi lahko vodila do negotovih delovnih pogojev ter ranljivosti in negotovosti mladih delavcev; |
| --- | --- |

f)

sprejmejo ukrepe za preprečevanje delovnih razmerij, ki bi lahko vodila do negotovih delovnih pogojev ter ranljivosti in negotovosti mladih delavcev;

| g) | se zavežejo, da bodo zaščitile pravice mladih do dela, pri čemer bodo upoštevale spreminjajočo se naravo dela, in spodbujale dostop do ustrezne socialne zaščite mladih ob upoštevanju različnih okolij, iz katerih prihajajo; |
| --- | --- |

g)

se zavežejo, da bodo zaščitile pravice mladih do dela, pri čemer bodo upoštevale spreminjajočo se naravo dela, in spodbujale dostop do ustrezne socialne zaščite mladih ob upoštevanju različnih okolij, iz katerih prihajajo;

| h) | v svoje nacionalne politike na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti še naprej vključujejo ključne kompetence za vseživljenjsko učenje ter različna praktična, poklicna in prečna znanja in spretnosti mladih, ki so pomembna za potrebe trga dela; |
| --- | --- |

h)

v svoje nacionalne politike na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti še naprej vključujejo ključne kompetence za vseživljenjsko učenje ter različna praktična, poklicna in prečna znanja in spretnosti mladih, ki so pomembna za potrebe trga dela;

| i) | omogočajo boljši dostop mladih do priložnosti za učenje na delovnem mestu, kot so pripravništva, vajeništva, mednarodno usposabljanje in izobraževalni obiski na delovnem mestu – tudi za tiste, ki teh priložnosti ne morejo izkoristiti zaradi finančnih omejitev –, ob zagotavljanju ustrezne podpore v času učenja; |
| --- | --- |

i)

omogočajo boljši dostop mladih do priložnosti za učenje na delovnem mestu, kot so pripravništva, vajeništva, mednarodno usposabljanje in izobraževalni obiski na delovnem mestu – tudi za tiste, ki teh priložnosti ne morejo izkoristiti zaradi finančnih omejitev –, ob zagotavljanju ustrezne podpore v času učenja;

| j) | v sodelovanju z delodajalci in v okviru različnih mentorskih programov, kot so programi za mlade socialne podjetnike, spodbujajo boljšo poklicno usmeritev, svetovanje, storitve in možnosti za poklicno prekvalifikacijo za mlade, in sicer pred poklicno potjo in v času njenega trajanja; |
| --- | --- |

j)

v sodelovanju z delodajalci in v okviru različnih mentorskih programov, kot so programi za mlade socialne podjetnike, spodbujajo boljšo poklicno usmeritev, svetovanje, storitve in možnosti za poklicno prekvalifikacijo za mlade, in sicer pred poklicno potjo in v času njenega trajanja;

| k) | spodbujajo dostop do delovnih pogodb za nedoločen čas z izvajanjem dolgoročnih projektov na ravni EU in na nacionalni ravni, namenjenih spodbujanju zaposlovanja mladih, da bi zagotovili dostojne zaposlitvene možnosti. |
| --- | --- |

k)

spodbujajo dostop do delovnih pogodb za nedoločen čas z izvajanjem dolgoročnih projektov na ravni EU in na nacionalni ravni, namenjenih spodbujanju zaposlovanja mladih, da bi zagotovili dostojne zaposlitvene možnosti.

| 12. | „Kakovostno mladinsko delo za vse“






  a) | Spodbujajo boljši dostop do raziskav, znanja in strokovnega znanja v zvezi z mladinskim delom ter izvajajo načela in ukrepe, predlagane v različnih dokumentih evropske politike na področju mladinskega dela, da bi še naprej razvijali njegovo kakovost, dostopnost in priznavanje na vseh ravneh; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Spodbujajo boljši dostop do raziskav, znanja in strokovnega znanja v zvezi z mladinskim delom ter izvajajo načela in ukrepe, predlagane v različnih dokumentih evropske politike na področju mladinskega dela, da bi še naprej razvijali njegovo kakovost, dostopnost in priznavanje na vseh ravneh;

| b) | podpirajo in lajšajo dostop do kakovostnega mladinskega dela s stalnim sodelovanjem med ustanovami neformalnega učenja in formalnega izobraževanja ter z večjo prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

b)

podpirajo in lajšajo dostop do kakovostnega mladinskega dela s stalnim sodelovanjem med ustanovami neformalnega učenja in formalnega izobraževanja ter z večjo prepoznavnostjo;

| c) | spodbujajo standarde kakovosti za mladinsko delo in druge okvire zagotavljanja kakovosti za mladinsko delo; |
| --- | --- |

c)

spodbujajo standarde kakovosti za mladinsko delo in druge okvire zagotavljanja kakovosti za mladinsko delo;

| d) | spodbujajo medsektorsko in medstrokovno sodelovanje med področjem mladine in drugimi sektorji, ki so pomembni za življenje mladih na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

d)

spodbujajo medsektorsko in medstrokovno sodelovanje med področjem mladine in drugimi sektorji, ki so pomembni za življenje mladih na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni;

| e) | nadalje spodbujajo digitalno mladinsko delo, vključno z digitalnimi platformami in pametnimi rešitvami, ki lahko prispevajo k izboljšanju splošne ravni digitalnega znanja in spretnosti ter kompetenc mladih; pa tudi druge oblike mladinskega dela in zmogljivosti, kot so mladinski centri, informacijske točke, kotički za mladinsko delo v šolah in visokošolskih ustanovah; |
| --- | --- |

e)

nadalje spodbujajo digitalno mladinsko delo, vključno z digitalnimi platformami in pametnimi rešitvami, ki lahko prispevajo k izboljšanju splošne ravni digitalnega znanja in spretnosti ter kompetenc mladih; pa tudi druge oblike mladinskega dela in zmogljivosti, kot so mladinski centri, informacijske točke, kotički za mladinsko delo v šolah in visokošolskih ustanovah;

| f) | povečajo prizadevanja za opolnomočenje in motiviranje mladinskih delavcev z izboljšanjem njihovih delovnih pogojev in zagotavljanjem pravičnega plačila (11); |
| --- | --- |

f)

povečajo prizadevanja za opolnomočenje in motiviranje mladinskih delavcev z izboljšanjem njihovih delovnih pogojev in zagotavljanjem pravičnega plačila (11);

| g) | še naprej spodbujajo pomembno vlogo, ki jo ima mladinsko delo pri podpiranju aktivne udeležbe mladih; |
| --- | --- |

g)

še naprej spodbujajo pomembno vlogo, ki jo ima mladinsko delo pri podpiranju aktivne udeležbe mladih;

| h) | spodbujajo mlade k sodelovanju pri različnih oblikah mladinskega dela in njihovem oblikovanju; |
| --- | --- |

h)

spodbujajo mlade k sodelovanju pri različnih oblikah mladinskega dela in njihovem oblikovanju;

| i) | spodbujajo bolj vključujoče mladinsko delo z bolj specifičnim, raznolikim in stalnim izobraževanjem in usposabljanjem mladinskih delavcev, tudi glede na potrebe različnih prikrajšanih skupin. To se lahko po potrebi dopolnjuje z ozaveščanjem na področju mladinskega dela. |
| --- | --- |

i)

spodbujajo bolj vključujoče mladinsko delo z bolj specifičnim, raznolikim in stalnim izobraževanjem in usposabljanjem mladinskih delavcev, tudi glede na potrebe različnih prikrajšanih skupin. To se lahko po potrebi dopolnjuje z ozaveščanjem na področju mladinskega dela.

| 13. | „Priložnosti za mlade na podeželju“ (12)







  a) | pospešujejo povezljivost, na primer z boljšimi, tudi z okolju prijaznimi, sredstvi javnega prevoza in po možnosti s souporabo zasebnega prevoza, da bi mladim olajšali dostop do izobraževalnih in zaposlitvenih možnosti, pa tudi drugih potrebnih storitev, vključno z dejavnostmi v prostem času; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

pospešujejo povezljivost, na primer z boljšimi, tudi z okolju prijaznimi, sredstvi javnega prevoza in po možnosti s souporabo zasebnega prevoza, da bi mladim olajšali dostop do izobraževalnih in zaposlitvenih možnosti, pa tudi drugih potrebnih storitev, vključno z dejavnostmi v prostem času;

| b) | spodbujajo programe poklicnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, ki ustrezajo potrebam lokalnih skupnosti, med drugim s štipendijami, programi ali zagotavljanjem dodatnih ustreznih informacij; |
| --- | --- |

b)

spodbujajo programe poklicnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, ki ustrezajo potrebam lokalnih skupnosti, med drugim s štipendijami, programi ali zagotavljanjem dodatnih ustreznih informacij;

| c) | preučujejo različne oblike dela in spodbujajo podeželska območja kot primerna mesta za nova podjetja, zagonska podjetja in zelena delovna mesta (13)
  , vključno s trajnostnim kmetovanjem in povezanimi kmetijskimi dejavnostmi. Po potrebi iščejo boljše povezave med priložnostmi za izobraževanje in usposabljanje ter kmetijskimi vprašanji, na primer s programi pripravništva in podjetništva; |
| --- | --- |

c)

preučujejo različne oblike dela in spodbujajo podeželska območja kot primerna mesta za nova podjetja, zagonska podjetja in zelena delovna mesta (13)
  , vključno s trajnostnim kmetovanjem in povezanimi kmetijskimi dejavnostmi. Po potrebi iščejo boljše povezave med priložnostmi za izobraževanje in usposabljanje ter kmetijskimi vprašanji, na primer s programi pripravništva in podjetništva;

| d) | razmislijo o spodbudah in podpori za mlade, da bi se lažje odločili, da med študijem in po njem ostanejo v svojih lokalnih skupnostih, ter da bi jim olajšali prehod med izobraževanjem/usposabljanjem in zaposlitvijo; |
| --- | --- |

d)

razmislijo o spodbudah in podpori za mlade, da bi se lažje odločili, da med študijem in po njem ostanejo v svojih lokalnih skupnostih, ter da bi jim olajšali prehod med izobraževanjem/usposabljanjem in zaposlitvijo;

| e) | izboljšajo dostop do informacij o možnostih zaposlitve, izobraževanja in usposabljanja, vključno z informacijami o programih za podjetništvo mladih, pa tudi o ustreznih programih EU, na primer evropski solidarnostni enoti in Erasmus+, da bi ustvarili dodatne možnosti za osebni in poklicni razvoj; |
| --- | --- |

e)

izboljšajo dostop do informacij o možnostih zaposlitve, izobraževanja in usposabljanja, vključno z informacijami o programih za podjetništvo mladih, pa tudi o ustreznih programih EU, na primer evropski solidarnostni enoti in Erasmus+, da bi ustvarili dodatne možnosti za osebni in poklicni razvoj;

| f) | izboljšajo možnosti za udeležbo mladih z različnimi sredstvi, na primer z lokalnim in regionalnim mladinskim delom, prostovoljstvom, vzpostavljanjem prostorov za mlade in dostopom do digitalnih orodij; |
| --- | --- |

f)

izboljšajo možnosti za udeležbo mladih z različnimi sredstvi, na primer z lokalnim in regionalnim mladinskim delom, prostovoljstvom, vzpostavljanjem prostorov za mlade in dostopom do digitalnih orodij;

| g) | po potrebi spodbujajo različne zmogljivosti za mlade z bolj decentraliziranimi storitvami mladinskega dela, prostori in informacijskimi točkami za mlade; |
| --- | --- |

g)

po potrebi spodbujajo različne zmogljivosti za mlade z bolj decentraliziranimi storitvami mladinskega dela, prostori in informacijskimi točkami za mlade;

| h) | spodbujajo pozitivno podobo in diskurz o podeželskih območjih, običajih in tradicijah. |
| --- | --- |

h)

spodbujajo pozitivno podobo in diskurz o podeželskih območjih, običajih in tradicijah.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 14. | „Kakovostna zaposlitev za vse“






  a) | spodbujajo metode neformalnega učenja in preučujejo načine, na katere bi lahko zagotovili formalno priznavanje neformalnega izobraževanja/učenja in prostovoljnih dejavnosti. Na primer, lahko bi izboljšali orodje Youthpass in podobna razpoložljiva orodja; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

spodbujajo metode neformalnega učenja in preučujejo načine, na katere bi lahko zagotovili formalno priznavanje neformalnega izobraževanja/učenja in prostovoljnih dejavnosti. Na primer, lahko bi izboljšali orodje Youthpass in podobna razpoložljiva orodja;

| b) | nadalje podpirajo in omogočajo smiselno udeležbo mladih pri razvoju in ocenjevanju politik trga dela s poudarkom na razvoju in izvajanju jamstva za mlade. |
| --- | --- |

b)

nadalje podpirajo in omogočajo smiselno udeležbo mladih pri razvoju in ocenjevanju politik trga dela s poudarkom na razvoju in izvajanju jamstva za mlade.

| 15. | „Kakovostno mladinsko delo za vse“






  a) | spodbujajo ukrepe za nadaljnji razvoj kakovostnega mladinskega dela, na primer s standardi kakovosti in drugimi okviri za zagotavljanje kakovosti, večjim priznavanjem, spodbujanjem raziskav mladih ter njihovega digitalnega znanja, spretnosti in kompetenc; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

spodbujajo ukrepe za nadaljnji razvoj kakovostnega mladinskega dela, na primer s standardi kakovosti in drugimi okviri za zagotavljanje kakovosti, večjim priznavanjem, spodbujanjem raziskav mladih ter njihovega digitalnega znanja, spretnosti in kompetenc;

| b) | še naprej spodbujajo in izmenjujejo izkušnje o dobrih praksah na področju mladinskega dela v celotni EU z vsemi razpoložljivimi sredstvi, tudi prek ustreznih programov EU, na primer Erasmus+; |
| --- | --- |

b)

še naprej spodbujajo in izmenjujejo izkušnje o dobrih praksah na področju mladinskega dela v celotni EU z vsemi razpoložljivimi sredstvi, tudi prek ustreznih programov EU, na primer Erasmus+;

| c) | spodbujajo prakse in orodja, ki se uporabljajo v različnih državah članicah na nacionalni ali regionalni ravni. |
| --- | --- |

c)

spodbujajo prakse in orodja, ki se uporabljajo v različnih državah članicah na nacionalni ali regionalni ravni.

| 16. | „Priložnosti za mlade na podeželju“






  a) | spodbujajo smiselno udeležbo mladih z različnimi razpoložljivimi sredstvi na vseh ravneh, na primer s podporo lokalnim mladinskim svetom ali mrežam za zastopanje mladih na podeželju, in z ustvarjanjem sinergij z ustreznimi programi EU, na primer z LEADER (pobudo za lokalni razvoj) (14)
  , evropsko solidarnostno enoto in Erasmus+, pa tudi s strukturnimi instrumenti EU, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

spodbujajo smiselno udeležbo mladih z različnimi razpoložljivimi sredstvi na vseh ravneh, na primer s podporo lokalnim mladinskim svetom ali mrežam za zastopanje mladih na podeželju, in z ustvarjanjem sinergij z ustreznimi programi EU, na primer z LEADER (pobudo za lokalni razvoj) (14)
  , evropsko solidarnostno enoto in Erasmus+, pa tudi s strukturnimi instrumenti EU, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad.

| 17. | Upoštevajo „sedmi cikel mladinskega dialoga EU – ugotovitve na podlagi dejavnosti mladinskega dialoga EU v državah članicah in po vsej Evropi – ustvarjanje priložnosti za mlade“ (15) pri snovanju in izvajanju prihodnjih mladinskih politik v medsebojnem dopolnjevanju z drugimi politikami, ki vplivajo na mlade, na primer izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje, socialne zadeve, kultura, digitalizacija, okolje, podnebje, šport in zdravje; ter preučijo nove načine za razvoj in doseganje ustreznih evropskih ciljev mladih. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Prednostno obravnavajo in poskrbijo za prepoznavnost mladinskega dialoga EU ter spodbujajo izvajanje njegovih rezultatov, pa tudi možnosti za spletno udeležbo mladih prek evropskega mladinskega portala, glede na to, da je dialog ključni instrument na evropski ravni za spodbujanje smiselne udeležbo mladih iz različnih okolij ter za spodbujanje boljšega sodelovanja med mladinskimi organizacijami, mladimi raziskovalci in oblikovalci politik, vključno z deležniki iz drugih ustreznih sektorjev. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Še naprej krepijo sodelovanje med različnimi deležniki pri izvajanju mladinskega dialoga EU, vključno s trojko predsedstev, evropsko usmerjevalno skupino, nacionalnimi delovnimi skupinami, mednarodnimi nevladnimi mladinskimi organizacijami, da se po potrebi doda evropska perspektiva, in skupino evropskih raziskovalcev na področju mladine iz okvira partnerstva za mlade med EU in Svetom Evrope. |
| --- | --- |

19.

POZIVA EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 20. | „Kakovostna zaposlitev za vse“






  a) | pri oblikovanju politike zaposlovanja in socialne politike posebno pozornost nameni mladim, da bi jim omogočili dostop do kakovostne zaposlitve s (po možnostmi plačanimi) pripravništvi, boljšim sodelovanjem med vsemi ustreznimi deležniki, vključno z izobraževalnimi ustanovami in socialnimi partnerji, in sodelovanjem z njimi; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

pri oblikovanju politike zaposlovanja in socialne politike posebno pozornost nameni mladim, da bi jim omogočili dostop do kakovostne zaposlitve s (po možnostmi plačanimi) pripravništvi, boljšim sodelovanjem med vsemi ustreznimi deležniki, vključno z izobraževalnimi ustanovami in socialnimi partnerji, in sodelovanjem z njimi;

| 21. | „Kakovostno mladinsko delo za vse“






  a) | okrepi sodelovanje s Svetom Evrope, da bi spodbudili izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev ter tako izboljšali kakovost mladinskega dela v Evropi. |
| --- | --- | --- |

21.

a)

okrepi sodelovanje s Svetom Evrope, da bi spodbudili izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev ter tako izboljšali kakovost mladinskega dela v Evropi.

| 22. | „Priložnosti za mlade na podeželju“






  a) | upošteva evropske cilje mladih in izsledke iz mladinskega dialoga EU pri iskanju sinergij med ustreznimi področji politik in programov, kot sta kmetijska in mladinska politika, na primer s pripravo večsektorskih pilotnih programov, da bi povečali priložnosti za mlade v različnih regijah. |
| --- | --- | --- |

22.

a)

upošteva evropske cilje mladih in izsledke iz mladinskega dialoga EU pri iskanju sinergij med ustreznimi področji politik in programov, kot sta kmetijska in mladinska politika, na primer s pripravo večsektorskih pilotnih programov, da bi povečali priložnosti za mlade v različnih regijah.

| 23. | Pospešuje in uporablja mladinski dialog EU kot orodje na ravni EU za posvetovanje z mladimi, na primer v okviru konference o prihodnosti Evrope, evropskega zelenega dogovora, evropskega podnebnega pakta in agende za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno s cilji trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

23.

UGOTAVLJA TUDI, DA:

| 24. | bi morale biti vsestranske participativne metode vključene v postopek posvetovanja, da bi dosegli ustrezne rezultate in okrepili ozaveščanje mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi. Uporaba najrazličnejših metod je poleg mladinskega dialoga EU izredno pomembna, kadar postopki posvetovanja potekajo v težkih okoliščinah, kot so globalne krize (npr. COVID-19), da bi razvili bolj odporno, vključujočo in trajnostno družbo. Po potrebi bi bilo treba vključiti raziskovalce na področju mladine. |
| --- | --- |

24.

bi morale biti vsestranske participativne metode vključene v postopek posvetovanja, da bi dosegli ustrezne rezultate in okrepili ozaveščanje mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi. Uporaba najrazličnejših metod je poleg mladinskega dialoga EU izredno pomembna, kadar postopki posvetovanja potekajo v težkih okoliščinah, kot so globalne krize (npr. COVID-19), da bi razvili bolj odporno, vključujočo in trajnostno družbo. Po potrebi bi bilo treba vključiti raziskovalce na področju mladine.

| 25. | Prihodnja trojka predsedstev bi se morala v okviru naslednjih ciklov mladinskega dialoga EU po potrebi nadalje osredotočiti na racionalizacijo in medsektorsko izvajanje evropskih ciljev mladih na več ravneh, vključno z njihovo prepoznavnostjo kot navdihom za mlade Evropejce. |
| --- | --- |

25.

Prihodnja trojka predsedstev bi se morala v okviru naslednjih ciklov mladinskega dialoga EU po potrebi nadalje osredotočiti na racionalizacijo in medsektorsko izvajanje evropskih ciljev mladih na več ravneh, vključno z njihovo prepoznavnostjo kot navdihom za mlade Evropejce.

| 26. | Splošna prednostna tema za naslednjo trojko predsedstev DE-PT-SI je „Evropa za mlade – mladi za Evropo: prostor za demokracijo in sodelovanje“. |
| --- | --- |

26.

Splošna prednostna tema za naslednjo trojko predsedstev DE-PT-SI je „Evropa za mlade – mladi za Evropo: prostor za demokracijo in sodelovanje“.

Viri

| 1. | Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (16) |
| --- | --- |

1.

Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (16)

| 2. | Smernice za upravljanje dialoga EU z mladimi (17) |
| --- | --- |

2.

Smernice za upravljanje dialoga EU z mladimi (17)

| 3. | Sklepi o izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev (18) |
| --- | --- |

3.

Sklepi o izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev (18)

| 4. | Sklepi o mladih in prihodnosti dela (19) |
| --- | --- |

4.

Sklepi o mladih in prihodnosti dela (19)

| 5. | Sedmi cikel mladinskega dialoga EU: ugotovitve na podlagi dejavnosti mladinskega dialoga EU v državah članicah in po vsej Evropi – Ustvarjanje priložnosti za mlade (20) |
| --- | --- |

5.

Sedmi cikel mladinskega dialoga EU: ugotovitve na podlagi dejavnosti mladinskega dialoga EU v državah članicah in po vsej Evropi – Ustvarjanje priložnosti za mlade (20)

| 6. | Ustvarjanje priložnosti za mlade – rezultati sedmega cikla mladinskega dialoga EU z mladinske konference EU (Zagreb, 9.–11. marec 2020) (21) |
| --- | --- |

6.

Ustvarjanje priložnosti za mlade – rezultati sedmega cikla mladinskega dialoga EU z mladinske konference EU (Zagreb, 9.–11. marec 2020) (21)

---

(1)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1).

(2)  Resolucija Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi (UL C 189, 5.6.2019, str. 1).

(3)  Glej resolucijo o upravljanju dialoga EU z mladimi, odstavka 8 in 9 (UL C 189, 5.6.2019, str. 2).

(4)  UL C 189, 5.6.2019, str. 28.

(5)  Poročilo o mladinski konferenci EU: Spreminjajoče se mladinsko delo (izobraževanje) – sodobni izzivi v nepredvidljivi Evropi (Youth work (education) in flux – contemporary challenges in an erratic Europe) avtorjev Tomija Kiilakoskija in Marka Kovačića

(6)  UL C 412, 9.12.2019, str. 12.

(7)  UL C 193, 9.6.2020, str. 3.

(8)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(9)  V besedilu označeno s poševnim tiskom.

(10)  Načini dela, kot so delo na daljavo in pisarne na domu, so zlasti pomembni v razmerah, ki jih je povzročila kriza zaradi covida-19.

(11)  Brez poseganja v vlogo in avtonomijo socialnih partnerjev v skladu z nacionalnimi praksami.

(12)  Podtema je dodatno obdelana v sklepih o več priložnostih za mlade na podeželskih in oddaljenih območjih.

(13)  „Zelena delovna mesta“ so delovna mesta, povezana s kmetijskimi, predelovalnimi, raziskovalnimi in razvojnimi, upravnimi in storitvenimi dejavnostmi, ki znatno prispevajo k ohranjanju ali obnavljanju kakovosti okolja (UNEP, 2018).

(14)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en#_edn1

(15)  Glej opombo št. 8.

(16)  UL C 456, 18.12.2018, str. 1.

(17)  UL C 189, 5.6.2019, str. 1.

(18)  UL C 412, 9.12.2019, str. 12.

(19)  UL C 189, 3.6.2019, str. 28.

(20)  Glej opombo št. 8.

(21)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/creating_opportunities_for_youth_-_outcomes_report_27mar2020_v3.pdf

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 26.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 212/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

CI 212/7

---

SKLEP SVETA

z dne 24. junija 2020

o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2020

(2020/C 212 I/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| — | proračun Unije za proračunsko leto 2020 je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

proračun Unije za proračunsko leto 2020 je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2),

| — | Komisija je 3. junija 2020 predložila predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2020, |
| --- | --- |

—

Komisija je 3. junija 2020 predložila predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2020,

| — | pomembno je, da se omogoči hitro sprejetje predloga spremembe proračuna št. 5/2020, da bi lahko še naprej brez prekinitve zagotavljali humanitarno pomoč beguncem v Jordaniji, Libanonu in Turčiji. Zato je upravičeno, da se rok osmih tednov za obveščanje nacionalnih parlamentov, določen v členu 4 Protokola št. 1, skrajša v skladu s členom 3(3) Poslovnika Sveta – |
| --- | --- |

—

pomembno je, da se omogoči hitro sprejetje predloga spremembe proračuna št. 5/2020, da bi lahko še naprej brez prekinitve zagotavljali humanitarno pomoč beguncem v Jordaniji, Libanonu in Turčiji. Zato je upravičeno, da se rok osmih tednov za obveščanje nacionalnih parlamentov, določen v členu 4 Protokola št. 1, skrajša v skladu s členom 3(3) Poslovnika Sveta –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2020 sprejel 24. junija 2020.

Celotno besedilo je mogoče prebrati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

V Bruslju, 24. junija 2020

Za Svet

Predsednica

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

1

(2)  UL L 57, 27.2.2020, str. 1.

2

---

| 26.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

CI 212/9

---

Sklepi Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju

(2020/C 212 I/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

POUDARJA NASLEDNJE:

| 1. | Zaradi pandemije covida-19 so sistemi izobraževanja in usposabljanja po celem svetu in po vsej Uniji prizadeti in pod pritiskom, ki je brez primere. Korenito so se spremenili načini učenja, poučevanja, komunikacije in sodelovanja znotraj naših skupnosti za izobraževanje in usposabljanje ter med njimi. To vpliva na učeče se (1) in njihove družine, na učitelje ter mentorje in vodje ustanov, pa tudi širšo družbo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Od izbruha pandemije si države članice ter ustanove za izobraževanje in usposabljanje znatno prizadevajo, da bi v želji obvarovati pravico do izobrazbe zagotovile varnost in dobro počutje učečih se in osebja ter nadaljevanje učenja in poučevanja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Večina držav članic se je v odziv na izredne razmere odločila fizično zapreti večji del ustanov za izobraževanje in usposabljanje, hkrati pa je hitro mobilizirala alternativne možnosti ter podporo za učenje in poučevanje na daljavo, predvsem digitalne rešitve. Zaradi tega prehoda se sistemi izobraževanja in usposabljanja ter deležniki v državah članicah, predvsem učeči se in njihove družine, učitelji in mentorji, soočajo z različnimi izzivi, vendar jim je to zagotovilo tudi dragoceno učno izkušnjo ter pospešilo nadaljnjo digitalno preobrazbo ustanov za izobraževanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V teh izrednih okoliščinah je prišlo do izjemnega sodelovanja med državami članicami, ki v času krize izkazujejo solidarnost in vzajemno podporo, in sicer z redno izmenjavo informacij o svojih nacionalnih razmerah, izzivih, predvidenih ali že izvedenih ukrepih in načrtih ter, kjer je to mogoče, z odprto izmenjavo izobraževalnih virov. |
| --- | --- |

4.

OB ZAVEDANJU NASLEDNJEGA:

| 5. | Na začetku krize, ko so ustanove za izobraževanje in usposabljanje v večini držav članic delovale še normalno, je bil poudarek na zagotavljanju varnosti učečih se in osebja, med drugim z uvajanjem zaščitnih in higienskih ukrepov ter zagotavljanjem informacij in smernic na podlagi sodelovanja med nacionalnimi izobraževalnimi in zdravstvenimi organi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ker so se razmere spremenile in v večini držav članic privedle do nadaljnjega fizičnega zaprtja ustanov za izobraževanje in usposabljanje, so si države članice, ustanove za izobraževanje in usposabljanje ter zadevni deležniki znatno prizadevali, da bi prilagodili in pripravili izobraževalne vsebine ter zagotovili njihovo rabo pri učenju na daljavo, s tem pa poskrbeli za nadaljevanje učnega procesa. To je bilo podprto z ustreznimi smernicami skupaj s prožnim upravljanjem, stalnim spremljanjem, tekočimi izboljšavami in zakonodajnimi prilagoditvami v skladu z nacionalnimi okoliščinami. V zvezi s tem so države članice ter ustanove za izobraževanje in usposabljanje lahko imele različna izhodišča, kar zadeva digitalno pripravljenost sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno z razpoložljivostjo digitalnih učnih orodij in gradiva ter pripravljenostjo učiteljev in vodij usposabljanj za izvajanje poučevanja na daljavo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Eden največjih izzivov je zagotavljanje vključevanja in enakega dostopa do možnosti za kakovostno poučevanje na daljavo. Nekateri učeči se, pa tudi učitelji, mentorji in družine, morda nimajo digitalnih spretnosti oziroma dostopa do tehnologije ali interneta, kar lahko predstavlja resno oviro, zlasti za učeče se iz prikrajšanih okolij ter s podeželskih, odročnih in tudi močno urbaniziranih območij. Obstajajo tudi učeči se s posebnimi učnimi potrebami, ki potrebujejo svetovanje in dodatno podporo pri učenju. Poleg tega predstavlja zaprtje ustanov za izobraževanje in usposabljanje še prav poseben izziv za socialno-ekonomsko prikrajšane učeče se, ki verjetneje živijo v gospodinjstvih, ki niso spodbudna za učenje od doma, ali ki so običajno upravičeni do brezplačnih šolskih obrokov, pa tudi za učeče se, pri katerih obstaja tveganje, da bodo zgodaj opustili šolanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ustanove za izobraževanje in usposabljanje niso samo kraji, kjer se ljudje učijo, poučujejo in usposabljajo; so tudi varna okolja, ki nudijo občutek strukture in skupnosti ter so priložnost za socializacijo. Zaradi tesnobe in stresa, ki ju povzročata strah pred pandemijo in družbena izolacija, ki je še posebej težavna za tiste, ki so izpostavljeni nasilju v družini ali jim grozi, da bodo žrtev takšnega nasilja, je nujno treba pomagati ter nuditi psihološko in čustveno podporo, da se zagotovijo dobro počutje ter telesno in duševno zdravje tako učečih se in njihovih družin kot tudi učiteljev in vodij usposabljanj. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Učitelji in mentorji so se morali hitro prilagoditi spremembi s poučevanja v živo na poučevanje na daljavo. Vsi učitelji in mentorji (2) niso imeli izkušenj, samozavesti, znanja, spretnosti in kompetenc za učinkovito organizacijo in izvedbo poučevanja na daljavo, zato je bilo potrebno dodatno ciljno usposabljanje. Njihova zavezanost je pogosto presegla učne ure in vključevala dodatna prizadevanja za zagotovitev napredka in dobrega počutja učečih se. Zaradi potrebe po hitrem prilagajanju novemu delovnemu okolju se je mogoče povečala delovna obremenitev, kar je vplivalo na njihovo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. V teh okoliščinah so učitelji in mentorji ter podporno osebje izkazali občudovanja vredno zavezanost in ustvarjalnost, pa tudi pripravljenost za sodelovanje, soustvarjanje in kolegialno učenje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Čeprav je prehod na digitalno poučevanje in učenje bistveno prispeval k nadaljnjemu zagotavljanju učnega procesa, digitalno izobraževanje vendarle ne more v celoti nadomestiti kakovostnega poučevanja in učenja v živo. Poleg tega je bil nenaden prehod na digitalno poučevanje in učenje v številnih primerih odziv na izredne razmere, ne pa načrtovano optimalno razširjanje digitalnega izobraževanja na daljavo. Za nekatere učitelje in mentorje je bila to prva izkušnja s poučevanjem prek spleta, in čeprav je treba pohvaliti njihovo odpornost in prilagodljivost, digitalnega poučevanja in učenja na daljavo, kakršnima smo bili priča v kontekstu covida-19, kljub njuni dragocenosti ne bi smeli nujno obravnavati kot splošni standard za digitalno izobraževanje na daljavo. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Potrebna sta tesnejše sodelovanje med družinami učečih se ter učitelji in mentorji in večja zavezanost vzpostavitvi učenja na daljavo. Za starše in oskrbovalce, ki delajo od doma, je združevanje delovnih obveznosti z učno podporo za otroke in otroškim varstvom naporno. Za starše in oskrbovalce, ki ne morejo delati od doma, iskanje otroškega varstva za mlajše otroke predstavlja dodaten izziv. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Izvajanje praktičnih delov učnih načrtov je še posebej zahtevno v kontekstu učenja na daljavo. Zlasti pa je to pomembno za poklicno izobraževanje in usposabljanje, kjer praktično učenje zajema dobršen del učnega načrta. Učeči se v poklicnem izobraževanju in usposabljanju so morda v še slabšem položaju, saj je kriza prizadela številne delodajalce, ki se ukvarjajo z učenjem na delovnem mestu in z vajeništvom. Glede na to, da so vajenci v nekaterih primerih odvisni od plačila in nadomestila s strani delodajalcev, to vpliva na njihovo preživetje. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Učeči se odrasli, zlasti nizko usposobljeni, včasih nimajo digitalnih spretnosti, potrebnih za udeležbo v digitalnem učenju, kar lahko vpliva na njihove možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Eden največjih izzivov je obvladovanje vrednotenja in ocenjevanja, pri čemer nekatere države članice spodbujajo osredotočenost na formativno vrednotenje in upoštevanje drugačnih učnih pogojev. To je povezano z izzivom, ki ga predstavlja organiziranje učinkovitega zaključka šolskega in akademskega leta, kar je še posebej pomembno v okviru zaključnih izpitov in diplom, saj vpliva na vpis na različne ravni izobraževanja in usposabljanja. V zvezi s tem so lahko izmenjava informacij, sodelovanje in dialog med zadevnimi deležniki na področju izobraževanja in usposabljanja, vključno z organi za zagotavljanje kakovosti in priznavanje ter socialnimi partnerji, podlaga za koristen usklajen pristop. To utegne biti zelo koristno pri odločanju o zahtevah za vpis v visokošolske zavode, ob ustreznem spoštovanju njihove avtonomije in nacionalnih okoliščin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pandemija je prizadela tudi evropske in mednarodne možnosti za učno mobilnost. Ker so bile številne ustanove za izobraževanje in usposabljanje zaprte, se učeči se, vključeni v programe mobilnosti, srečujejo z različnimi težavami pri nadaljevanju obdobja mobilnosti, dostopu do nastanitve in zdravstvenega varstva, upravičenosti do subvencij in štipendij ali vrnitvi v matične države. Učeči se, vključeni v programe mobilnosti, se morda soočajo tudi s socialno-ekonomskimi težavami, povezanimi z izgubo družinskega dohodka kot posledico krize na trgu dela zaradi pandemije covida-19. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Številne projektne dejavnosti programa Erasmus+ in Evropske solidarnostne enote so preložene ali ukinjene, v primerih, ko je bila mobilnost načrtovana, pa se spodbuja virtualno sodelovanje. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Razen potrebnih naložb v odpravo zdravstvenih in socialno-ekonomskih posledic krize je treba trenutne prednostne naložbe usmeriti v izobraževanje in usposabljanje. V zvezi s tem je ključnega pomena, da se prizna, da visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje odločilno prispevata k dobremu počutju državljanov ter njihovemu osebnemu in poklicnemu razvoju, pa tudi k odpornosti družbe in gospodarstva, ob tem pa imata pomembno vlogo tudi pri okrevanju. To je treba upoštevati pri pripravi evropskega načrta za okrevanje. |
| --- | --- |

17.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 18. | Za premagovanje teh izzivov so države članice in njihove ustanove za izobraževanje in usposabljanje glede na nacionalne okoliščine hitro vzpostavile številne ukrepe, kot so:






  — | razvoj in izmenjava kakovostnih izobraževalnih vsebin, gradiva in praks, prilagojenih učenju na daljavo na nacionalni ravni in/ali na ravni ustanov, |
| --- | --- | --- |

18.

—

razvoj in izmenjava kakovostnih izobraževalnih vsebin, gradiva in praks, prilagojenih učenju na daljavo na nacionalni ravni in/ali na ravni ustanov,

| — | podpiranje virtualnih učnih okolij, omogočanje uporabe obstoječih spletnih učnih platform (ali razvoj novih) in uporaba orodij za skupinsko sodelovanje, |
| --- | --- |

—

podpiranje virtualnih učnih okolij, omogočanje uporabe obstoječih spletnih učnih platform (ali razvoj novih) in uporaba orodij za skupinsko sodelovanje,

| — | uporaba televizijske radiodifuzije in prenosa prek drugih medijev za zagotavljanje izobraževalnih vsebin, |
| --- | --- |

—

uporaba televizijske radiodifuzije in prenosa prek drugih medijev za zagotavljanje izobraževalnih vsebin,

| — | priprava različnih smernic in navodil o tem, kako se udeležiti učenja na daljavo in zagotavljati poučevanje na daljavo, na primer o varni uporabi digitalnih orodij in spletnem ocenjevanju, |
| --- | --- |

—

priprava različnih smernic in navodil o tem, kako se udeležiti učenja na daljavo in zagotavljati poučevanje na daljavo, na primer o varni uporabi digitalnih orodij in spletnem ocenjevanju,

| — | zagotavljanje ciljno usmerjenih možnosti poklicnega razvoja za učitelje in mentorje ter drugo pedagoško osebje, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ciljno usmerjenih možnosti poklicnega razvoja za učitelje in mentorje ter drugo pedagoško osebje,

| — | ugotavljanje, kateri učeči se se ne morejo udeleževati učenja na daljavo, in zagotavljanje pomoči – v obliki potrebne opreme in dostopa do interneta –, zlasti če ti učeči se prihajajo z geografsko odročnih ali socialno-ekonomsko prikrajšanih območij in okolij, ter razdeljevanje tiskanega učnega gradiva, če je potrebno, |
| --- | --- |

—

ugotavljanje, kateri učeči se se ne morejo udeleževati učenja na daljavo, in zagotavljanje pomoči – v obliki potrebne opreme in dostopa do interneta –, zlasti če ti učeči se prihajajo z geografsko odročnih ali socialno-ekonomsko prikrajšanih območij in okolij, ter razdeljevanje tiskanega učnega gradiva, če je potrebno,

| — | zagotavljanje ciljno usmerjene podpore za učeče se s posebnimi učnimi potrebami, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ciljno usmerjene podpore za učeče se s posebnimi učnimi potrebami,

| — | omogočanje lažjega dostopa do digitalnih vsebin v knjižnicah, |
| --- | --- |

—

omogočanje lažjega dostopa do digitalnih vsebin v knjižnicah,

| — | zagotavljanje obrokov za učeče se iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje obrokov za učeče se iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij,

| — | zagotavljanje različnih oblik psihološke podpore za učeče se, družine, učitelje in mentorje, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje različnih oblik psihološke podpore za učeče se, družine, učitelje in mentorje,

| — | zagotavljanje dnevnega varstva za mlajše otroke, katerih starši in oskrbovalci – mišljeni so zlasti nepogrešljivi delavci v ključnih sektorjih, kot so zdravstvene storitve – ne morejo delati od doma, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dnevnega varstva za mlajše otroke, katerih starši in oskrbovalci – mišljeni so zlasti nepogrešljivi delavci v ključnih sektorjih, kot so zdravstvene storitve – ne morejo delati od doma,

| — | zagotavljanje različnih oblik podpore tistim, ki prihajajo iz tujine, in tistim, ki odhajajo v tujino, v okviru mobilnosti, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje različnih oblik podpore tistim, ki prihajajo iz tujine, in tistim, ki odhajajo v tujino, v okviru mobilnosti,

| — | redno zagotavljanje informacij učečim se, učiteljem in mentorjem, ustanovam za izobraževanje in usposabljanje, družinam ter drugim zadevnim deležnikom, |
| --- | --- |

—

redno zagotavljanje informacij učečim se, učiteljem in mentorjem, ustanovam za izobraževanje in usposabljanje, družinam ter drugim zadevnim deležnikom,

| — | razvoj sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi organi ter nevladnimi organizacijami, pa tudi s podjetji, med drugim telekomunikacijskimi podjetji, ponudniki internetnih storitev in založniki, ki so v nekaterih primerih brezplačno zagotovili gradivo in orodja, |
| --- | --- |

—

razvoj sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi organi ter nevladnimi organizacijami, pa tudi s podjetji, med drugim telekomunikacijskimi podjetji, ponudniki internetnih storitev in založniki, ki so v nekaterih primerih brezplačno zagotovili gradivo in orodja,

| — | podpiranje in po potrebi spodbujanje športne vzgoje in telesne dejavnosti, skladno s prehodno sprejetimi varnostnimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

podpiranje in po potrebi spodbujanje športne vzgoje in telesne dejavnosti, skladno s prehodno sprejetimi varnostnimi ukrepi.

| 19. | Komisija je v odziv na krizo zaradi covida-19 omogočila dodatno prožnost pri izvajanju programa Erasmus+ in to dopolnila s praktičnimi nasveti za udeležence programa in nacionalne agencije. Poleg tega je vzporedno s prizadevanji v okviru Sveta zagotovila dodatne možnosti za sodelovanje in izmenjavo informacij med državami članicami. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Glede na razmere se z morebitno odpravo zajezitvenih ukrepov na priporočilo zdravstvenih organov porajajo dodatna vprašanja v zvezi s ponovnim odprtjem ustanov za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi podjetij, ki zagotavljajo učenje na delovnem mestu, tudi kar zadeva organizacijske in varnostne ukrepe, zlasti tiste, ki se nanašajo na omejevanje socialnih stikov, sanitarne razmere in higieno. S tega vidika so nekateri izzivi povezani z zadostnim številom človeških virov ter pripravljenostjo in vzdržnostjo ustanov za izobraževanje in usposabljanje, zlasti njihovo primernostjo za izvajanje potrebnih ukrepov. |
| --- | --- |

20.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI IN V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI:

| 21. | med seboj še naprej izmenjujejo informacije, izkušnje in najboljše prakse o tem, kako se lahko izobraževanje in usposabljanje najbolje prilagodita razmeram, odvisno od nadaljnjega razvoja dogodkov v zvezi s krizo zaradi covida-19, med drugim o različnih ukrepih, povezanih s ponovnim odprtjem ustanov za izobraževanje in usposabljanje, zagotavljanjem enakosti, spodbujanjem dobrega počutja učečih se in osebja ter zagotavljanjem psihološke podpore. V tem smislu naj spodbujajo racionaliziran in usklajen pretok informacij ter optimalno uporabo obstoječih omrežij; |
| --- | --- |

21.

| 22. | v zvezi s ponovnim odprtjem ustanov za izobraževanje in usposabljanje v skladu z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi okoliščinami sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo varnost učečih se in osebja, vključno z ustreznimi sanitarnimi in higienskimi pogoji, ter znova omogočijo učenje in poučevanje v živo, pri tem pa zagotavljajo enake možnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | na podlagi izkušenj, že pridobljenih v okviru krize zaradi covida-19, in ob upoštevanju morebitnih dolgoročnih posledic te krize za prihodnost izobraževanja in usposabljanja preučijo možnosti za inovacije in si še bolj prizadevajo za pospešitev digitalne preobrazbe sistemov izobraževanja in usposabljanja ter po potrebi okrepijo digitalne zmogljivosti ustanov za izobraževanje in usposabljanje ter zmanjšajo digitalno vrzel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih v okviru krize zaradi covida-19, podpirajo nadaljnji razvoj digitalnih spretnosti in kompetenc učiteljev in mentorjev, da bi olajšale poučevanje in ocenjevanje v digitalnih učnih okoljih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | z ustreznim upoštevanjem institucionalne avtonomije preučijo možnost vključitve visokokakovostnega digitalnega učenja kot del ponudbe za izobraževanje in usposabljanje na vseh ravneh in v vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja. Pri tem naj bodo pozorne na ustreznost digitalnih orodij glede na starost in posebne potrebe učečih se, pa tudi na spoštovanje pravil o varstvu podatkov, zasebnosti, etičnih vidikov, varnostnih zahtev in zahtev glede kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | preučijo možnosti za izboljšanje poučevanja in učenja prek spremljanja in ocenjevanja na podlagi podatkovnega rudarjenja v izobraževanju, s poudarkom na obstoječih podatkih, učne analitike in uporabe umetne inteligence, pri tem pa ustrezno upoštevajo skladnost s Splošno Uredbo (EU) 2016/679 o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ob hkratnem zagotavljanju učenja na daljavo ter digitalnega in kombiniranega učenja namenijo dodatno pozornost zagotavljanju enakih možnosti in stalnega dostopa do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja za učeče se vseh starosti, jamčijo kakovost ter spodbujajo potrjevanje in priznavanje pridobljenih učnih rezultatov. Ob vnovični potrditvi pravice do izobrazbe naj posebno pozornost namenijo preprečevanju morebitnega povečanja šolskega osipa, ki ga povzroči kriza zaradi covida-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbujajo uporabo virtualnih možnosti za mobilnost in sodelovanje, da bi ublažile negativni vpliv krize zaradi covida-19 na čezmejno fizično mobilnost in sodelovanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sodelujejo pri odstranjevanju ovir za čezmejno učno mobilnost, povezanih s covidom-19, in pri tem upoštevajo morebitne posledice različnih pristopov k ocenjevanju, morebiti zapoznelih ali odpovedanih izpitov in prestavljenih vpisov, kar lahko negativno vpliva na možnosti za učno mobilnost v naslednjih letih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sodelujejo pri zagotavljanju možnosti izobraževanja za učeče se, ki se dnevno vozijo med sosednjimi državami članicami, zlasti v primeru daljšega zaprtja meja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpirajo nadaljnji razvoj digitalne infrastrukture ter digitalnih spretnosti in kompetenc z uporabo financiranja, ki je na voljo v okviru programov in skladov Unije, zlasti programa Erasmus+, Evropske solidarnostne enote ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov, programa za podporo strukturnim reformam in njihovih naslednikov, pa tudi novega programa za digitalno Evropo. |
| --- | --- |

31.

POZIVA KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 32. | izvaja raziskave o posledicah pandemije covida-19 in izkušnjah, pridobljenih na različnih ravneh izobraževanja in usposabljanja, s poudarkom na učenju in poučevanju na daljavo ter digitalnih zmogljivostih sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah članicah, ter razširja zadevne rezultate kot izhodišče za krepitev na dokazih temelječega oblikovanja nacionalnih politik in sodelovanja na ravni Unije z namenom krepitve odpornosti in pripravljenosti za pravočasen, učinkovit in ustrezen odziv na izredne razmere v prihodnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pri pripravi evropskega načrta za okrevanje prepozna preobrazbeni potencial izobraževanja in usposabljanja kot gonilne sile, ki omogoča uspešno okrevanje, in potrebo po naložbah v ta dva sektorja, zlasti kar zadeva digitalno izobraževanje, vključno z infrastrukturo in digitalno usposobljenostjo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira države članice pri zagotavljanju priložnosti za naložbe v trajnostno infrastrukturo izobraževanja in usposabljanja skladno z evropskim zelenim dogovorom, pri tem pa upošteva tudi zmogljivosti za jamčenje varnosti in potrebne organizacijske ukrepe v odziv na krizo zaradi covida-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pri razvoju evropskega izobraževalnega prostora, skupaj s strateškim okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju za obdobje po letu 2020, novim akcijskim načrtom za digitalno izobraževanje in posodobljenim programom znanj in spretnosti, upošteva izkušnje, pridobljene s krizo zaradi covida-19, kar zadeva digitalno preobrazbo sistemov izobraževanja in usposabljanja, pri tem pa posebno pozornost nameni kakovosti in družbenim izzivom, kot so zagotavljanje vključevanja in enakih možnosti, spodbujanje kohezije in zoperstavljanje dezinformacijam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | še naprej olajšuje izmenjave informacij o izzivih in ukrepih, ki so jih sprejele države članice, tudi s povezovanjem zbirk podatkov o odprtih izobraževalnih virih ter s povečanjem dostopa do teh zbirk in njihove razpoložljivosti, da bi olajšala izmenjavo različnih metodologij, orodij in gradiva na področju učenja na daljavo. V tem okviru naj gradi na obstoječih priložnostih, kot so tiste, ki so na voljo prek programa eTwinning, platforme School Education Gateway in EPALE (elektronska platforma za izobraževanje odraslih v Evropi). Spodbuja naj uporabo orodij za samoocenjevanje, kot sta SELFIE in HEInnovate, za podporo digitalni zmogljivosti in preoblikovanju šol in visokošolskih zavodov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | državam članicam predstavi in razpošlje nadaljnje praktične informacije glede možnosti financiranja potreb sistemov izobraževanja in usposabljanja pri zmanjševanju posledic pandemije covida-19 v okviru naložbenih pobud v odziv na koronavirus (CRII in CRII+) in drugih ustreznih mehanizmov financiranja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | z deležniki programa Erasmus+ in Evropske solidarnostne enote ter izvedbenimi organi še naprej redno izmenjuje informacije o možnostih za prožno ureditev pri izvajanju učne mobilnosti in projektov v okviru krize zaradi covida-19; |
| --- | --- |

38.

| 39. | skupaj z državami članicami preuči, kako bi v času, ko je fizična mobilnost omejena, najbolj pereče potrebe zadovoljili z zagotavljanjem prožnosti pri prerazporeditvi neuporabljenih sredstev med ukrepi v okviru programa Erasmus+, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podpira države članice pri nadaljnjem razvoju praks digitalnega izobraževanja in priložnosti za digitalno izobraževanje in usposabljanje ter pri obravnavanju vplivov krize zaradi covida-19 na najbolj ranljive skupine učečih se z uporabo možnosti, ki so na voljo v okviru Erasmus+; |
| --- | --- |

40.

| 41. | razširja in spodbuja uporabo ustreznega gradiva in orodij, vključno z izkušnjami na področju virtualnega sodelovanja, ki izhajajo iz projektov v okviru Erasmus+ in Evropske solidarnostne enote ter dejavnosti evropskih in nacionalnih koalicij za digitalno pismenost in delovna mesta, ki bi lahko v duhu solidarnosti med državami članicami zagotovile koristno dodatno podporo v odziv na krizo zaradi covida-19; |
| --- | --- |

41.

| 42. | v sodelovanju z državami članicami in ob ustreznem spoštovanju institucionalne avtonomije in nacionalnih okvirov začne pripravljati ukrepe za odstranitev ovir, povezanih s covidom-19, in ponovno zažene uvajanje možnosti za čezmejno učno mobilnost po krizi zaradi covida-19, tudi z zagotavljanjem jasnih smernic o tem, kako omogočiti učno mobilnost v okviru programa Erasmus+; |
| --- | --- |

42.

| 43. | spodbuja kakovostno virtualno mobilnost in sodelovanje ter podpira razvoj kombinirane mobilnosti v okviru programa Erasmus+, pri tem pa upošteva, da ima virtualna mobilnost pomembno dopolnilno vlogo, čeprav ne more nadomestiti fizične mobilnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | z mednarodnimi organizacijami, kot so Svet Evrope, Unesco in OECD, tesno sodeluje pri zagotavljanju in razširjanju informacij v zvezi s posledicami covida-19 za izobraževanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  V tem dokumentu je treba izraz „učeči se“ razumeti v širšem smislu, in sicer kot učeče se v vseh vrstah in na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, vključno z vzgojo in varstvom predšolskih otrok, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, izobraževanjem odraslih in visokim šolstvom.

(2)  Glede na raziskavo TALIS iz leta 2018, ki jo je opravila OECD, je delež učiteljev, ki menijo, da so dobro pripravljeni na uporabo IKT pri poučevanju, nižji od 40 %.

---