# Službeni list C 243/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 243 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.23. srpnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 243

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.23. srpnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2020/C 243/01 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o ekonomskoj politici europodručja | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2020/C 243/01

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o ekonomskoj politici europodručja

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 243/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9803 – SAZKA Group/OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 243/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9803 – SAZKA Group/OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 243/03 | Tečajna lista eura — 22. srpnja 2020. | 9 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2020/C 243/04 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 10 |
| 2020/C 243/05 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 11 |
| 2020/C 243/06 | Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama koje se primjenjuju na povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. svibnja 2020.
  (Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.) | 12 |
| | Europska komisija |
| 2020/C 243/07 | Objava Norveške u vezi s Direktivom 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – izdavanje dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2020. | 13 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 243/03

Tečajna lista eura — 22. srpnja 2020.

9

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2020/C 243/04

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

10

2020/C 243/05

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

11

2020/C 243/06

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama koje se primjenjuju na povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. svibnja 2020.
  (Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.)

(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.

12

Europska komisija

2020/C 243/07

Objava Norveške u vezi s Direktivom 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – izdavanje dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2020.

13

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 243/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 17 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 243/10 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 18 |
| 2020/C 243/11 | Obavijest o zahtjevu koji se odnosi na primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU Zahtjev naručitelja – Produljenje razdoblja za donošenje provedbenih akata | 23 |
| 2020/C 243/12 | Obavijest upućena u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1082 NOORU WALI MEHSUDU, čije je ime uvršteno na popis na koji se upućuje u člancima 2., 3. i 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom | 24 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 243/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

17

DRUGI

Europska komisija

2020/C 243/10

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

18

2020/C 243/11

Obavijest o zahtjevu koji se odnosi na primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU Zahtjev naručitelja – Produljenje razdoblja za donošenje provedbenih akata

23

2020/C 243/12

Obavijest upućena u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1082 NOORU WALI MEHSUDU, čije je ime uvršteno na popis na koji se upućuje u člancima 2., 3. i 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o ekonomskoj politici europodručja

(2020/C 243/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europodručje nastavlja rasti, no na obzoru se naziru međusobno povezani rizici za ekonomske izglede i neizvjesnost. Osim toga, postoji i rizik da će niski rast i inflacija potrajati zbog slabe produktivnosti i starenja stanovništva. Iako je proizvodni jaz od 2017. postao pozitivan te je 2018. iznosio 0,7 % potencijalnog bruto domaćeg proizvoda (BDP), očekuje se da će potencijalni rast ostati niži od razina prije krize (3). Temeljna inflacija 2018. i 2019. i dalje je iznosila između 1 i 1,5 % te se predviđa da će se 2020. i 2021. zadržati na približno 1,5 %. Pokazatelji tržišta rada i dalje se poboljšavaju, iako sporijim tempom, a očekuje se da će se rast zaposlenosti dodatno usporiti te i dalje postoje izazovi kada je riječ o kvaliteti radnih mjesta. Nominalni rast plaća postao je stabilan, dosegao je približno 2,25 % 2018. nakon što je nekoliko godina bio ispod 2,0 % i procjenjuje se da je 2019. iznosio približno 2,5 %, a da će u razdoblju 2020.–2021. opet iznositi 2,25 %. Unatoč povoljnim uvjetima na tržištu rada rast realnih plaća spor je te je i dalje nizak – bio je niži od 1 % 2018., a procjenjuje se da je razina rasta bila slična 2019. te se očekuje se da će 2020. iznositi 0,7 %, a 2021. 0,8 %. Kako je navedeno u Izvješću o mehanizmu upozoravanja za 2020. koji je Komisija donijela 17. prosinca 2019., očekuje se da će se suficit tekućeg računa europodručja smanjiti, iako će ostati blizu najviših razina. Države članice s deficitom smanjile su svoj deficit tekućeg računa ili su ga pretvorile u suficit, iako i dalje bilježe vrlo negativne neto međunarodne investicijske pozicije.
  Pojedine države članice smanjile su istodobno svoje suficite tekućeg računa, iako su oni i dalje postojano visoki, te se stoga njihove neto međunarodne investicijske pozicije povećavaju. Na dinamiku salda tekućih računa u europodručju utječe slaba vanjska potražnja, a to posebno vrijedi za izvozno orijentirane države članice s visokim suficitom tekućeg računa, koje uvelike ovise o inozemnoj potražnji za izvozom. Važna je i povoljna dinamika potražnje, a države članice s visokim suficitom također bi doprinijele ponovnoj uspostavi ravnoteže jačanjem uvjeta kojima se podupiru rast plaća, uz istodobno poštovanje uloge socijalnih partnera, te javna i privatna ulaganja. |
| --- | --- |

(1)

Europodručje nastavlja rasti, no na obzoru se naziru međusobno povezani rizici za ekonomske izglede i neizvjesnost. Osim toga, postoji i rizik da će niski rast i inflacija potrajati zbog slabe produktivnosti i starenja stanovništva. Iako je proizvodni jaz od 2017. postao pozitivan te je 2018. iznosio 0,7 % potencijalnog bruto domaćeg proizvoda (BDP), očekuje se da će potencijalni rast ostati niži od razina prije krize (3). Temeljna inflacija 2018. i 2019. i dalje je iznosila između 1 i 1,5 % te se predviđa da će se 2020. i 2021. zadržati na približno 1,5 %. Pokazatelji tržišta rada i dalje se poboljšavaju, iako sporijim tempom, a očekuje se da će se rast zaposlenosti dodatno usporiti te i dalje postoje izazovi kada je riječ o kvaliteti radnih mjesta. Nominalni rast plaća postao je stabilan, dosegao je približno 2,25 % 2018. nakon što je nekoliko godina bio ispod 2,0 % i procjenjuje se da je 2019. iznosio približno 2,5 %, a da će u razdoblju 2020.–2021. opet iznositi 2,25 %. Unatoč povoljnim uvjetima na tržištu rada rast realnih plaća spor je te je i dalje nizak – bio je niži od 1 % 2018., a procjenjuje se da je razina rasta bila slična 2019. te se očekuje se da će 2020. iznositi 0,7 %, a 2021. 0,8 %. Kako je navedeno u Izvješću o mehanizmu upozoravanja za 2020. koji je Komisija donijela 17. prosinca 2019., očekuje se da će se suficit tekućeg računa europodručja smanjiti, iako će ostati blizu najviših razina. Države članice s deficitom smanjile su svoj deficit tekućeg računa ili su ga pretvorile u suficit, iako i dalje bilježe vrlo negativne neto međunarodne investicijske pozicije.

Pojedine države članice smanjile su istodobno svoje suficite tekućeg računa, iako su oni i dalje postojano visoki, te se stoga njihove neto međunarodne investicijske pozicije povećavaju. Na dinamiku salda tekućih računa u europodručju utječe slaba vanjska potražnja, a to posebno vrijedi za izvozno orijentirane države članice s visokim suficitom tekućeg računa, koje uvelike ovise o inozemnoj potražnji za izvozom. Važna je i povoljna dinamika potražnje, a države članice s visokim suficitom također bi doprinijele ponovnoj uspostavi ravnoteže jačanjem uvjeta kojima se podupiru rast plaća, uz istodobno poštovanje uloge socijalnih partnera, te javna i privatna ulaganja.

| (2) | Kako bi se povećao potencijal za rast i istodobno osigurala održivost okoliša i socijalna održivost te potaknula stvarna konvergencija među državama članicama europodručja, potrebne su strukturne reforme radi poticanja održivog rasta te ulaganja u materijalni i nematerijalni kapital s ciljem povećanja produktivnosti. To bi posebno pomoglo državama članicama čiji je potencijal za rast osjetno niži od prosjeka europodručja. To bi bilo nužno i kako bi se spriječilo da u gospodarstvu europodručja nastupi dulje razdoblje niskog potencijala za rast i niske produktivnosti, niske inflacije cijena i niskog rasta plaća te porasta nejednakosti. Reforme i ulaganja i dalje su presudni kako bi se osiguralo da europodručje ponovno postigne zamah rasta, prevlada snažnije pritiske u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju prouzročene, među ostalim, pogoršanjem demografske slike, i olakša transformaciju prema održivom gospodarstvu, čime će se europodručju i njegovim državama članicama pomoći da ostvare UN-ove ciljeve održivog razvoja. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se povećao potencijal za rast i istodobno osigurala održivost okoliša i socijalna održivost te potaknula stvarna konvergencija među državama članicama europodručja, potrebne su strukturne reforme radi poticanja održivog rasta te ulaganja u materijalni i nematerijalni kapital s ciljem povećanja produktivnosti. To bi posebno pomoglo državama članicama čiji je potencijal za rast osjetno niži od prosjeka europodručja. To bi bilo nužno i kako bi se spriječilo da u gospodarstvu europodručja nastupi dulje razdoblje niskog potencijala za rast i niske produktivnosti, niske inflacije cijena i niskog rasta plaća te porasta nejednakosti. Reforme i ulaganja i dalje su presudni kako bi se osiguralo da europodručje ponovno postigne zamah rasta, prevlada snažnije pritiske u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju prouzročene, među ostalim, pogoršanjem demografske slike, i olakša transformaciju prema održivom gospodarstvu, čime će se europodručju i njegovim državama članicama pomoći da ostvare UN-ove ciljeve održivog razvoja.

| (3) | Gospodarski učinak klimatskih promjena, koje su danas jedan od najvećih sistemskih rizika za svjetsko gospodarstvo, financijske sustave i društva, postaje vidljiv. Rizici za globalno gospodarstvo koji proizlaze iz klimatskih promjena i, šire, iz uništavanja okoliša, sve su prisutniji te će imati vrlo širok učinak, među ostalim i na najranjivije članove naših društava. Ako ne budu popraćeni primjerenim mjerama, moglo bi doći do negativnih posljedica po otpornost naših gospodarstava, uključivost i dugoročni potencijal za rast. U tom kontekstu bili bi ključni ulaganje i stvaranje regulatornih i financijskih uvjeta za uredan prijelaz na održivo gospodarstvo. Ako im se pristupi na pravi način, izazovi povezani s okolišem i klimom također su prilika za revitalizaciju europskoga gospodarstva u smjeru održivog razvoja. Komisija je s tim ciljem predstavila europski zeleni plan kao europsku strategiju rasta koja će obuhvaćati prijedlog prvog europskog klimatskog zakonodavstva kojim će cilj klimatske neutralnosti do 2050. postati zakon. Istodobno će se pri zelenoj tranziciji u obzir morati uzeti učinak na različite dijelove društva. Ulaganje u olakšavanje prijelaza na održivo gospodarstvo morat će biti popraćeno određivanjem cijena ugljika, primjerenim propisima u svim sektorima i ulaganjem u vještine i potporu pri mijenjanju radnog mjesta kako bi se osiguralo da svi građani ostvaruju koristi od tehnološkog napretka, posebno u sektorima i regijama koje zaostaju u digitalnoj i zelenoj tranziciji. |
| --- | --- |

(3)

Gospodarski učinak klimatskih promjena, koje su danas jedan od najvećih sistemskih rizika za svjetsko gospodarstvo, financijske sustave i društva, postaje vidljiv. Rizici za globalno gospodarstvo koji proizlaze iz klimatskih promjena i, šire, iz uništavanja okoliša, sve su prisutniji te će imati vrlo širok učinak, među ostalim i na najranjivije članove naših društava. Ako ne budu popraćeni primjerenim mjerama, moglo bi doći do negativnih posljedica po otpornost naših gospodarstava, uključivost i dugoročni potencijal za rast. U tom kontekstu bili bi ključni ulaganje i stvaranje regulatornih i financijskih uvjeta za uredan prijelaz na održivo gospodarstvo. Ako im se pristupi na pravi način, izazovi povezani s okolišem i klimom također su prilika za revitalizaciju europskoga gospodarstva u smjeru održivog razvoja. Komisija je s tim ciljem predstavila europski zeleni plan kao europsku strategiju rasta koja će obuhvaćati prijedlog prvog europskog klimatskog zakonodavstva kojim će cilj klimatske neutralnosti do 2050. postati zakon. Istodobno će se pri zelenoj tranziciji u obzir morati uzeti učinak na različite dijelove društva. Ulaganje u olakšavanje prijelaza na održivo gospodarstvo morat će biti popraćeno određivanjem cijena ugljika, primjerenim propisima u svim sektorima i ulaganjem u vještine i potporu pri mijenjanju radnog mjesta kako bi se osiguralo da svi građani ostvaruju koristi od tehnološkog napretka, posebno u sektorima i regijama koje zaostaju u digitalnoj i zelenoj tranziciji.

| (4) | Mobilizacijom javnih i privatnih sredstava za ulaganje u zelenu i digitalnu tranziciju može se doprinijeti kratkoročnom održavanju rasta i odgovoriti na dugoročne izazove s kojima se naša gospodarstva suočavaju. Iako digitalna revolucija može pružiti prilike u smislu produktivnosti, rasta i otvaranja radnih mjesta, može prouzročiti i izazove, posebno za slabije kvalificirane radnike koji nemaju vještine za rad s novim tehnologijama. Različite brzine prijelaza na digitalno gospodarstvo među državama članicama europodručja mogle bi predstavljati znatan rizik za konvergenciju i makroekonomsku stabilnost. Tome bi se mogli pridodati i snažni učinci aglomeracije, od kojih korist često ostvaruju veliki gradovi te dolazi do jačanja već snažnih aktera, što je česta pojava u području digitalnih tehnologija i može povećati nejednakost i negativno utjecati na konvergenciju. Ulaganja bi trebalo usmjeriti na istraživanje i inovacije, ali i na širenje inovacija na cijelo gospodarstvo. |
| --- | --- |

(4)

Mobilizacijom javnih i privatnih sredstava za ulaganje u zelenu i digitalnu tranziciju može se doprinijeti kratkoročnom održavanju rasta i odgovoriti na dugoročne izazove s kojima se naša gospodarstva suočavaju. Iako digitalna revolucija može pružiti prilike u smislu produktivnosti, rasta i otvaranja radnih mjesta, može prouzročiti i izazove, posebno za slabije kvalificirane radnike koji nemaju vještine za rad s novim tehnologijama. Različite brzine prijelaza na digitalno gospodarstvo među državama članicama europodručja mogle bi predstavljati znatan rizik za konvergenciju i makroekonomsku stabilnost. Tome bi se mogli pridodati i snažni učinci aglomeracije, od kojih korist često ostvaruju veliki gradovi te dolazi do jačanja već snažnih aktera, što je česta pojava u području digitalnih tehnologija i može povećati nejednakost i negativno utjecati na konvergenciju. Ulaganja bi trebalo usmjeriti na istraživanje i inovacije, ali i na širenje inovacija na cijelo gospodarstvo.

| (5) | Koordiniranija strategija ulaganja u kombinaciji sa snažnijim reformama na razini europodručja bila bi ključna za potporu održivom rastu i pružanje odgovora na dugoročne izazove kao što su klimatska tranzicija i tehnološka transformacija. Proračunskim instrumentom za konvergenciju i konkurentnost državama članicama europodručja pružala bi se financijska potpora za provedbu prijedloga koji bi se u pravilu trebali sastojati od paketâ reformi i ulaganja. Programom InvestEU, kojim će se doprinijeti i Planu ulaganja za održivu Europu, također se žele mobilizirati dodatna ulaganja za daljnje poticanje inovacija i otvaranja radnih mjesta u Uniji, među ostalim financiranjem održive infrastrukture. Fondovi kohezijske politike, koji su ključni za pružanje potpore našim regijama i ruralnim područjima, imaju ulogu i u klimatskoj i tehnološkoj tranziciji promicanjem održivog razvoja. Europska investicijska banka već je namijenila 25 % svojih ukupnih financijskih sredstava ulaganjima u području klime te je najavila kako taj udio namjerava udvostručiti. Kako bi se ostvarili ciljevi Unije u pogledu održivosti, bilo bi ključno provesti investicijske projekte na nacionalnoj i podnacionalnoj razini koji obuhvaćaju prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje tih promjena, energetsku tranziciju, dekarbonizaciju ili kružno gospodarstvo. Ulaganje u mrežne industrije i infrastrukturu može doprinijeti poboljšanju konkurentnosti europodručja i potaknuti prijelaz na održiviji prijevoz. Osim toga, ulaganja u nematerijalnu imovinu, kao što je istraživanje i razvoj, te vještine također su ključna kako bi se europodručje pripremilo za buduće izazove. |
| --- | --- |

(5)

Koordiniranija strategija ulaganja u kombinaciji sa snažnijim reformama na razini europodručja bila bi ključna za potporu održivom rastu i pružanje odgovora na dugoročne izazove kao što su klimatska tranzicija i tehnološka transformacija. Proračunskim instrumentom za konvergenciju i konkurentnost državama članicama europodručja pružala bi se financijska potpora za provedbu prijedloga koji bi se u pravilu trebali sastojati od paketâ reformi i ulaganja. Programom InvestEU, kojim će se doprinijeti i Planu ulaganja za održivu Europu, također se žele mobilizirati dodatna ulaganja za daljnje poticanje inovacija i otvaranja radnih mjesta u Uniji, među ostalim financiranjem održive infrastrukture. Fondovi kohezijske politike, koji su ključni za pružanje potpore našim regijama i ruralnim područjima, imaju ulogu i u klimatskoj i tehnološkoj tranziciji promicanjem održivog razvoja. Europska investicijska banka već je namijenila 25 % svojih ukupnih financijskih sredstava ulaganjima u području klime te je najavila kako taj udio namjerava udvostručiti. Kako bi se ostvarili ciljevi Unije u pogledu održivosti, bilo bi ključno provesti investicijske projekte na nacionalnoj i podnacionalnoj razini koji obuhvaćaju prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje tih promjena, energetsku tranziciju, dekarbonizaciju ili kružno gospodarstvo. Ulaganje u mrežne industrije i infrastrukturu može doprinijeti poboljšanju konkurentnosti europodručja i potaknuti prijelaz na održiviji prijevoz. Osim toga, ulaganja u nematerijalnu imovinu, kao što je istraživanje i razvoj, te vještine također su ključna kako bi se europodručje pripremilo za buduće izazove.

| (6) | Učinci gospodarskog rasta tijekom proteklih godina nisu se jednako osjetili unutar država članica, kao ni među regijama i državama članicama. Iako su razine raspoloživog dohotka nedavno porasle, u nekoliko država članica europodručja i dalje su ispod razina prije krize. Broj osoba kojima prijeti rizik od siromaštva i socijalne isključenosti smanjuje se u većini država članica te je danas za 5 milijuna niži od najvišeg broja dosegnutoga 2012., no u europodručju je i dalje iznad razina iz 2008. Nakon razdoblja povećanih razlika, pojedine države članice u proteklih nekoliko godina konvergirale su u smjeru država s najvišim BDP-om po stanovniku. Međutim, udio dohotka osoba s najvišim razinama dohotka polako se povećavao u proteklom desetljeću te među državama članicama i dalje postoje velike razlike. Kako bi se promicala uzlazna konvergencija unutar država članica i među njima, bilo bi važno promicati politike koje su usmjerene na povećanje i učinkovitosti i pravednosti, u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja. Te politike trebale bi dovesti do boljih makroekonomskih ishoda s ravnomjernije raspodijeljenim koristima za cijelo društvo, što također doprinosi poticanju kohezije u europodručju. |
| --- | --- |

(6)

Učinci gospodarskog rasta tijekom proteklih godina nisu se jednako osjetili unutar država članica, kao ni među regijama i državama članicama. Iako su razine raspoloživog dohotka nedavno porasle, u nekoliko država članica europodručja i dalje su ispod razina prije krize. Broj osoba kojima prijeti rizik od siromaštva i socijalne isključenosti smanjuje se u većini država članica te je danas za 5 milijuna niži od najvišeg broja dosegnutoga 2012., no u europodručju je i dalje iznad razina iz 2008. Nakon razdoblja povećanih razlika, pojedine države članice u proteklih nekoliko godina konvergirale su u smjeru država s najvišim BDP-om po stanovniku. Međutim, udio dohotka osoba s najvišim razinama dohotka polako se povećavao u proteklom desetljeću te među državama članicama i dalje postoje velike razlike. Kako bi se promicala uzlazna konvergencija unutar država članica i među njima, bilo bi važno promicati politike koje su usmjerene na povećanje i učinkovitosti i pravednosti, u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja. Te politike trebale bi dovesti do boljih makroekonomskih ishoda s ravnomjernije raspodijeljenim koristima za cijelo društvo, što također doprinosi poticanju kohezije u europodručju.

| (7) | Dosljednost i uravnoteženost kombinacije makroekonomskih politika europodručja, što obuhvaća monetarnu, fiskalnu i strukturnu politiku, ključne su za osiguravanje snažnog, uključivog i održivoga gospodarskog rasta te za djelotvorno reagiranje na trajno nisku inflaciju, slabljenje ekonomskih izgleda i rizike za dugoročni rast. Europska središnja banka zadržava akomodativnu monetarnu politiku kako bi se razinu inflacije približilo srednjoročnom cilju, uz istodobno podupiranje rasta i otvaranja radnih mjesta. Monetarnu politiku mora se dopuniti fiskalnom politikom, kao i strukturnim reformama u različitim sektorima, što obuhvaća i reforme potrebne za dovršetak strukture ekonomske i monetarne unije. |
| --- | --- |

(7)

Dosljednost i uravnoteženost kombinacije makroekonomskih politika europodručja, što obuhvaća monetarnu, fiskalnu i strukturnu politiku, ključne su za osiguravanje snažnog, uključivog i održivoga gospodarskog rasta te za djelotvorno reagiranje na trajno nisku inflaciju, slabljenje ekonomskih izgleda i rizike za dugoročni rast. Europska središnja banka zadržava akomodativnu monetarnu politiku kako bi se razinu inflacije približilo srednjoročnom cilju, uz istodobno podupiranje rasta i otvaranja radnih mjesta. Monetarnu politiku mora se dopuniti fiskalnom politikom, kao i strukturnim reformama u različitim sektorima, što obuhvaća i reforme potrebne za dovršetak strukture ekonomske i monetarne unije.

| (8) | Koordinacijom nacionalnih fiskalnih politika uz puno poštovanje Pakta o stabilnosti i rastu, istodobno uzimajući u obzir raspoloživ fiskalni prostor i prelijevanja među državama članicama, podupire se pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. Očekuje se da će se fiskalna politika europodručja u 2020. i 2021. kretati od uglavnom neutralne do blago ekspanzivne. Nacionalne fiskalne politike istodobno su i dalje nedovoljno diferencirane. Provedba razboritih fiskalnih politika u državama članicama s visokim razinama javnog duga dovela bi do njegova smanjenja i smanjenja izloženosti šokovima te omogućila potpuno funkcioniranje automatskih stabilizatora u slučaju gospodarskog pada. S druge strane, dodatnim poticanjem ulaganja i druge produktivne potrošnje u državama članicama s povoljnim proračunskim stanjem doprinijelo bi se kratkoročnom i srednjoročnom rastu te bi se istodobno pomoglo i ponovnom uravnoteženju gospodarstva europodručja. Ako se ostvare negativni rizici, trebalo bi diferencirati fiskalne odgovore s ciljem ostvarenja veće potpore na ukupnoj razini, uz istodobno osiguravanje punog poštovanja Pakta o stabilnosti i rastu. Trebalo bi uzeti u obzir okolnosti specifične za pojedine zemlje te izbjegavati procikličnost, u mjeri u kojoj je to moguće. Države članice trebale bi biti spremne koordinirati politike u okviru Euroskupine. |
| --- | --- |

(8)

Koordinacijom nacionalnih fiskalnih politika uz puno poštovanje Pakta o stabilnosti i rastu, istodobno uzimajući u obzir raspoloživ fiskalni prostor i prelijevanja među državama članicama, podupire se pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. Očekuje se da će se fiskalna politika europodručja u 2020. i 2021. kretati od uglavnom neutralne do blago ekspanzivne. Nacionalne fiskalne politike istodobno su i dalje nedovoljno diferencirane. Provedba razboritih fiskalnih politika u državama članicama s visokim razinama javnog duga dovela bi do njegova smanjenja i smanjenja izloženosti šokovima te omogućila potpuno funkcioniranje automatskih stabilizatora u slučaju gospodarskog pada. S druge strane, dodatnim poticanjem ulaganja i druge produktivne potrošnje u državama članicama s povoljnim proračunskim stanjem doprinijelo bi se kratkoročnom i srednjoročnom rastu te bi se istodobno pomoglo i ponovnom uravnoteženju gospodarstva europodručja. Ako se ostvare negativni rizici, trebalo bi diferencirati fiskalne odgovore s ciljem ostvarenja veće potpore na ukupnoj razini, uz istodobno osiguravanje punog poštovanja Pakta o stabilnosti i rastu. Trebalo bi uzeti u obzir okolnosti specifične za pojedine zemlje te izbjegavati procikličnost, u mjeri u kojoj je to moguće. Države članice trebale bi biti spremne koordinirati politike u okviru Euroskupine.

| (9) | Fiskalne strukturne reforme i dalje su ključne za poboljšanje fiskalne održivosti, jačanje potencijala za rast i omogućavanje djelotvorne protucikličke fiskalne politike u slučaju gospodarskog pada. Dobrim funkcioniranjem nacionalnih fiskalnih okvira, zajedno s redovitim i temeljitim analizama rashoda te djelotvornom i transparentnom javnom nabavom, mogu se povećati učinkovitost i djelotvornost javnih rashoda te poboljšati vjerodostojnost i kvaliteta fiskalnih politika. Poboljšanjem strukture nacionalnih proračuna i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, među ostalim preusmjeravanjem sredstava prema javnim ulaganjima u kontekstu dobro osmišljenih strategija ulaganja i razvojem zelenih proračunskih instrumenata, povećao bi se učinak javnih proračuna na rast, povećala produktivnost te bi se počelo odgovarati na hitne dugoročne izazove povezane s prijelazom na zeleno i digitalno gospodarstvo. Pojednostavnjenje i osuvremenjivanje poreznih sustava te suzbijanje poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, osobito mjerama protiv agresivnog poreznog planiranja, uzimajući u obzir rasprave koje su u tijeku u sklopu Uključivog okvira o preostalim pitanjima smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), ključni su za stvaranje učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava. Lakoća kojom se mobilni resursi mogu kretati unutar europodručja jedan je od temelja unutarnjeg tržišta, ali se zbog nje također povećava prostor za poreznu konkurenciju. Koordinacija među državama članicama stoga je ključna kada je riječ o rješavanju problema premještanja dobiti i štetne porezne prakse te izbjegavanju sveopće prakse snižavanja oporezivanja društava.
  U tim nastojanjima moglo bi biti izuzetno važno postići dogovor o sustavu zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit i dogovor o OECD-ovu Uključivom okviru o preostalim pitanjima BEPS-a kako bi se preispitala raspodjela dobiti među zemljama te osigurala minimalna razina stvarnog oporezivanja. Porezno opterećenje u europodručju relativno je visoko i usmjereno na rad, dok porezi na nekretnine ili za zaštitu okoliša čine vrlo mali udio poreznih prihoda. Međutim, porezi na nekretnine ili za zaštitu okoliša mogu biti manje štetni za rast te za ponudu i potražnju radne snage. Povećana primjena poreza za zaštitu okoliša može doprinijeti održivom rastu poticanjem „zelenijeg” ponašanja potrošača i proizvođača. Oporezivanjem bi trebalo više uzeti u obzir dimenziju klime i dosljednije rješavati pitanja emisija i istjecanja ugljika. Promicanjem koordiniranog djelovanja na svjetskoj razini dodatno bi se povećala djelotvornost tih mjera. Stoga će se s ciljem olakšavanja prijelaza na zeleno gospodarstvo predložiti osmišljavanje proračunskih politika koje pogoduju obvezama u području klime i preispitivanje Direktive Vijeća 2003/96/EZ (4) kao i mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika koji je u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) ako je to potrebno kako bi se izbjeglo istjecanje ugljika. |
| --- | --- |

(9)

Fiskalne strukturne reforme i dalje su ključne za poboljšanje fiskalne održivosti, jačanje potencijala za rast i omogućavanje djelotvorne protucikličke fiskalne politike u slučaju gospodarskog pada. Dobrim funkcioniranjem nacionalnih fiskalnih okvira, zajedno s redovitim i temeljitim analizama rashoda te djelotvornom i transparentnom javnom nabavom, mogu se povećati učinkovitost i djelotvornost javnih rashoda te poboljšati vjerodostojnost i kvaliteta fiskalnih politika. Poboljšanjem strukture nacionalnih proračuna i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, među ostalim preusmjeravanjem sredstava prema javnim ulaganjima u kontekstu dobro osmišljenih strategija ulaganja i razvojem zelenih proračunskih instrumenata, povećao bi se učinak javnih proračuna na rast, povećala produktivnost te bi se počelo odgovarati na hitne dugoročne izazove povezane s prijelazom na zeleno i digitalno gospodarstvo. Pojednostavnjenje i osuvremenjivanje poreznih sustava te suzbijanje poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, osobito mjerama protiv agresivnog poreznog planiranja, uzimajući u obzir rasprave koje su u tijeku u sklopu Uključivog okvira o preostalim pitanjima smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), ključni su za stvaranje učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava. Lakoća kojom se mobilni resursi mogu kretati unutar europodručja jedan je od temelja unutarnjeg tržišta, ali se zbog nje također povećava prostor za poreznu konkurenciju. Koordinacija među državama članicama stoga je ključna kada je riječ o rješavanju problema premještanja dobiti i štetne porezne prakse te izbjegavanju sveopće prakse snižavanja oporezivanja društava.

U tim nastojanjima moglo bi biti izuzetno važno postići dogovor o sustavu zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit i dogovor o OECD-ovu Uključivom okviru o preostalim pitanjima BEPS-a kako bi se preispitala raspodjela dobiti među zemljama te osigurala minimalna razina stvarnog oporezivanja. Porezno opterećenje u europodručju relativno je visoko i usmjereno na rad, dok porezi na nekretnine ili za zaštitu okoliša čine vrlo mali udio poreznih prihoda. Međutim, porezi na nekretnine ili za zaštitu okoliša mogu biti manje štetni za rast te za ponudu i potražnju radne snage. Povećana primjena poreza za zaštitu okoliša može doprinijeti održivom rastu poticanjem „zelenijeg” ponašanja potrošača i proizvođača. Oporezivanjem bi trebalo više uzeti u obzir dimenziju klime i dosljednije rješavati pitanja emisija i istjecanja ugljika. Promicanjem koordiniranog djelovanja na svjetskoj razini dodatno bi se povećala djelotvornost tih mjera. Stoga će se s ciljem olakšavanja prijelaza na zeleno gospodarstvo predložiti osmišljavanje proračunskih politika koje pogoduju obvezama u području klime i preispitivanje Direktive Vijeća 2003/96/EZ (4) kao i mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika koji je u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) ako je to potrebno kako bi se izbjeglo istjecanje ugljika.

| (10) | Strukturne i institucijske reforme kojima se povećava konkurentnost na tržištima proizvoda, promiče učinkovitost resursa, poboljšavaju poslovno okruženje i kvaliteta javne uprave, uključujući djelotvornost pravosudnih sustava, važne su za otpornost država članica europodručja. Otporne gospodarske strukture i odgovarajuće politike sprečavaju da šokovi imaju znatne i dugotrajne učinke na dohodak i ponudu radne snage te mogu olakšati funkcioniranje fiskalne i monetarne politike i ograničiti razlike, posebno u slučaju gospodarskog pada, stvarajući povoljnije uvjete za održiv i uključiv rast. Boljom koordinacijom i provedbom strukturnih reformi, osobito onih koje su propisane u preporukama za pojedine zemlje, mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama. U tom smislu nacionalni odbori za produktivnost mogu imati važnu ulogu u većem preuzimanju odgovornosti za reforme i poboljšanju provedbe. Reforme su nužne i za suočavanje s hitnim dugoročnim izazovima kao što su klimatska tranzicija i tehnološka transformacija. Produbljivanje integracije jedinstvenog tržišta, koje se pokazalo glavnim pokretačem rasta i konvergencije među državama članicama, može doprinijeti i poticanju rasta produktivnosti. |
| --- | --- |

(10)

Strukturne i institucijske reforme kojima se povećava konkurentnost na tržištima proizvoda, promiče učinkovitost resursa, poboljšavaju poslovno okruženje i kvaliteta javne uprave, uključujući djelotvornost pravosudnih sustava, važne su za otpornost država članica europodručja. Otporne gospodarske strukture i odgovarajuće politike sprečavaju da šokovi imaju znatne i dugotrajne učinke na dohodak i ponudu radne snage te mogu olakšati funkcioniranje fiskalne i monetarne politike i ograničiti razlike, posebno u slučaju gospodarskog pada, stvarajući povoljnije uvjete za održiv i uključiv rast. Boljom koordinacijom i provedbom strukturnih reformi, osobito onih koje su propisane u preporukama za pojedine zemlje, mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama. U tom smislu nacionalni odbori za produktivnost mogu imati važnu ulogu u većem preuzimanju odgovornosti za reforme i poboljšanju provedbe. Reforme su nužne i za suočavanje s hitnim dugoročnim izazovima kao što su klimatska tranzicija i tehnološka transformacija. Produbljivanje integracije jedinstvenog tržišta, koje se pokazalo glavnim pokretačem rasta i konvergencije među državama članicama, može doprinijeti i poticanju rasta produktivnosti.

| (11) | Europskim stupom socijalnih prava utvrđuje se 20 načela za poticanje jednakih mogućnosti i pristupa tržištu rada, pravednih radnih uvjeta te socijalne zaštite i uključenosti. Osmišljen je kao putokaz za promicanje uzlazne konvergencije prema boljim uvjetima života i rada. Jača i uključivija gospodarstva i društva mogu zauzvrat poticati otpornost Unije i europodručja. Važno je da pošten i pravedan prijelaz na zeleno i digitalno gospodarstvo bude popraćen reformama i ulaganjem u vještine, potporu pri mijenjanju radnog mjesta i djelotvorniju socijalnu zaštitu. Puna provedba Europskog stupa socijalnih prava na svim razinama uz poštovanje odgovarajućih kompetencija bit će ključna za promicanje uzlazne konvergencije. |
| --- | --- |

(11)

Europskim stupom socijalnih prava utvrđuje se 20 načela za poticanje jednakih mogućnosti i pristupa tržištu rada, pravednih radnih uvjeta te socijalne zaštite i uključenosti. Osmišljen je kao putokaz za promicanje uzlazne konvergencije prema boljim uvjetima života i rada. Jača i uključivija gospodarstva i društva mogu zauzvrat poticati otpornost Unije i europodručja. Važno je da pošten i pravedan prijelaz na zeleno i digitalno gospodarstvo bude popraćen reformama i ulaganjem u vještine, potporu pri mijenjanju radnog mjesta i djelotvorniju socijalnu zaštitu. Puna provedba Europskog stupa socijalnih prava na svim razinama uz poštovanje odgovarajućih kompetencija bit će ključna za promicanje uzlazne konvergencije.

| (12) | Reformama kojima se potiče sudjelovanje na tržištu rada, rješava problem nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti, promiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, podupiru uspješni prijelazi na tržištu rada, smanjuje segmentacija i promiče socijalni dijalog može se doprinijeti jačanju uključiva rasta, unaprijediti otpornost gospodarstva i automatska stabilizacija, smanjiti nejednakosti te pomoći u suočavanju sa siromaštvom i socijalnom isključenosti. Individualizirana potpora pri mijenjanju radnog mjesta, osposobljavanje i prekvalifikacija ključni su za promicanje pravodobnog ponovnog uključivanja tražitelja posla na tržište rada. Aktivne politike tržišta rada trebale bi biti dobro integrirane sa socijalnim politikama i promicati aktivno uključivanje na tržište rada i u društvo. Pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom cijeloga života iziskuje odgovarajuće ulaganje kako bi se unaprijedili ljudski kapital i vještine, među ostalim u svjetlu digitalne i zelene tranzicije. Time se doprinosi srednjoročnom i dugoročnom povećanju zapošljivosti, produktivnosti, kapaciteta za inovacije i plaća te se povećava otpornost europodručja. Zakonodavstvom o zaštiti radnih mjesta moraju se osigurati pravedni i dostojanstveni radni uvjeti za sve radnike, posebno s obzirom na pojavu netipičnih oblika zapošljavanja koji stvaraju nove mogućnosti, ali i izazove povezane sa sigurnošću radnih mjesta i socijalnom zaštitom.
  Djelotvorni i održivi sustavi socijalne zaštite ključni su i za osiguravanje primjerenog dohotka i pristupa kvalitetnim uslugama. Mirovinske reforme i politike za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života mogu u velikoj mjeri poticati sudjelovanje na tržištu rada, uz očuvanje dugoročne održivosti europskih sustava socijalne zaštite. Preusmjeravanje oporezivanja s rada moglo bi se prije svega svrhovito usredotočiti na osobe s niskim dohotkom i sekundarne hranitelje. Neophodno je socijalne partnere uključiti u reforme u području zapošljavanja te u socijalne i gospodarske reforme radi odlučnijeg preuzimanja odgovornosti i podupiranja provedbe reformi. Slično tome, korisno je sudjelovanje organizacija civilnog društva. Važno je da se kolektivnim ugovorima doprinosi ciljevima preporuka od 1. do 5. navedenima u nastavku uz puno poštovanje autonomije socijalnih partnera. |
| --- | --- |

(12)

Reformama kojima se potiče sudjelovanje na tržištu rada, rješava problem nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti, promiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, podupiru uspješni prijelazi na tržištu rada, smanjuje segmentacija i promiče socijalni dijalog može se doprinijeti jačanju uključiva rasta, unaprijediti otpornost gospodarstva i automatska stabilizacija, smanjiti nejednakosti te pomoći u suočavanju sa siromaštvom i socijalnom isključenosti. Individualizirana potpora pri mijenjanju radnog mjesta, osposobljavanje i prekvalifikacija ključni su za promicanje pravodobnog ponovnog uključivanja tražitelja posla na tržište rada. Aktivne politike tržišta rada trebale bi biti dobro integrirane sa socijalnim politikama i promicati aktivno uključivanje na tržište rada i u društvo. Pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom cijeloga života iziskuje odgovarajuće ulaganje kako bi se unaprijedili ljudski kapital i vještine, među ostalim u svjetlu digitalne i zelene tranzicije. Time se doprinosi srednjoročnom i dugoročnom povećanju zapošljivosti, produktivnosti, kapaciteta za inovacije i plaća te se povećava otpornost europodručja. Zakonodavstvom o zaštiti radnih mjesta moraju se osigurati pravedni i dostojanstveni radni uvjeti za sve radnike, posebno s obzirom na pojavu netipičnih oblika zapošljavanja koji stvaraju nove mogućnosti, ali i izazove povezane sa sigurnošću radnih mjesta i socijalnom zaštitom.

Djelotvorni i održivi sustavi socijalne zaštite ključni su i za osiguravanje primjerenog dohotka i pristupa kvalitetnim uslugama. Mirovinske reforme i politike za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života mogu u velikoj mjeri poticati sudjelovanje na tržištu rada, uz očuvanje dugoročne održivosti europskih sustava socijalne zaštite. Preusmjeravanje oporezivanja s rada moglo bi se prije svega svrhovito usredotočiti na osobe s niskim dohotkom i sekundarne hranitelje. Neophodno je socijalne partnere uključiti u reforme u području zapošljavanja te u socijalne i gospodarske reforme radi odlučnijeg preuzimanja odgovornosti i podupiranja provedbe reformi. Slično tome, korisno je sudjelovanje organizacija civilnog društva. Važno je da se kolektivnim ugovorima doprinosi ciljevima preporuka od 1. do 5. navedenima u nastavku uz puno poštovanje autonomije socijalnih partnera.

| (13) | Iako je financijski sektor europodručja nakon krize postao stabilniji, i dalje treba pristupiti rješavanju određenih slabosti. Visoke razine zaduženosti poduzeća i kućanstava, kojima doprinosi povlašteni porezni tretman duga u mnogim nacionalnim poreznim sustavima, mogu biti izvor rizika. Potreba za prilagodbom poslovnih modela banaka, niske kamatne stope i sve veća konkurencija drugih oblika financiranja i dalje vrše pritisak na profitabilnost banaka. Ostvaren je postojan napredak u smanjenju rizika, posebno u pogledu smanjenja neprihodonosnih kredita. Ipak, u zemljama u kojima je udio neprihodonosnih kredita i dalje visok potrebni su daljnji trajni napori, a sve bi države članice trebale donijeti odgovarajuće politike kako bi spriječile gomilanje neprihodonosnih kredita. Komisija je u ožujku 2018. predstavila paket mjera za smanjenje rizika radi rješavanja problema naslijeđenih neprihodonosnih kredita i sprečavanja njihova gomilanja u budućnosti. U okviru zakonodavnih mjera za smanjenje neprihodonosnih kredita u travnju 2019. donesena je Uredba (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća (5) kojom se uvodi zakonski propisan bonitetni zaštitni mehanizam kako bi se spriječio rizik nedovoljnih rezervacija za buduće neprihodonosne kredite; potreban je daljnji napredak u suzbijanju neprihodonosnih kredita, posebno ostvarivanjem napretka u vezi s Nacrtom direktive o sekundarnim tržištima neprihodonosnih kredita.
  Već je postignut napredak u poboljšanju postojećeg okvira za borbu protiv pranja novca. Međutim, kako je naglašeno u izvješćima Komisije objavljenima u srpnju 2019., u Uniji je potreban sveobuhvatniji pristup borbi protiv pranja novca i protiv financiranja terorističkih aktivnosti kako bi se uklonili utvrđeni strukturni nedostaci. Stoga je posebno potrebno razmotriti načine da se djelovanjem Unije poveća usklađenost te poboljšaju nadzor i izvršavanje pravila. |
| --- | --- |

(13)

Iako je financijski sektor europodručja nakon krize postao stabilniji, i dalje treba pristupiti rješavanju određenih slabosti. Visoke razine zaduženosti poduzeća i kućanstava, kojima doprinosi povlašteni porezni tretman duga u mnogim nacionalnim poreznim sustavima, mogu biti izvor rizika. Potreba za prilagodbom poslovnih modela banaka, niske kamatne stope i sve veća konkurencija drugih oblika financiranja i dalje vrše pritisak na profitabilnost banaka. Ostvaren je postojan napredak u smanjenju rizika, posebno u pogledu smanjenja neprihodonosnih kredita. Ipak, u zemljama u kojima je udio neprihodonosnih kredita i dalje visok potrebni su daljnji trajni napori, a sve bi države članice trebale donijeti odgovarajuće politike kako bi spriječile gomilanje neprihodonosnih kredita. Komisija je u ožujku 2018. predstavila paket mjera za smanjenje rizika radi rješavanja problema naslijeđenih neprihodonosnih kredita i sprečavanja njihova gomilanja u budućnosti. U okviru zakonodavnih mjera za smanjenje neprihodonosnih kredita u travnju 2019. donesena je Uredba (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća (5) kojom se uvodi zakonski propisan bonitetni zaštitni mehanizam kako bi se spriječio rizik nedovoljnih rezervacija za buduće neprihodonosne kredite; potreban je daljnji napredak u suzbijanju neprihodonosnih kredita, posebno ostvarivanjem napretka u vezi s Nacrtom direktive o sekundarnim tržištima neprihodonosnih kredita.

Već je postignut napredak u poboljšanju postojećeg okvira za borbu protiv pranja novca. Međutim, kako je naglašeno u izvješćima Komisije objavljenima u srpnju 2019., u Uniji je potreban sveobuhvatniji pristup borbi protiv pranja novca i protiv financiranja terorističkih aktivnosti kako bi se uklonili utvrđeni strukturni nedostaci. Stoga je posebno potrebno razmotriti načine da se djelovanjem Unije poveća usklađenost te poboljšaju nadzor i izvršavanje pravila.

| (14) | Jačanje bankovne unije prioritetni je pothvat od 2013. radi osiguravanja financijske stabilnosti, smanjenja financijske fragmentacije i zaštite kreditiranja gospodarstva u kriznim vremenima. Ostvaren je daljnji napredak u tom procesu, među ostalim postizanjem dogovora o pravnom okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) u pogledu zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju (SRF), no potrebno je daljnje jačanje. S tim u vezi, države europodručja na svojem su sastanku na vrhu dale Euroskupini zadatak da, podložno dovršetku nacionalnih postupaka, nastavi rad na paketu reformi Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM), te da nastavi rad na svim elementima daljnjeg jačanja bankovne unije, djelujući na sporazumnoj osnovi. Osnovana je Radna skupina na visokoj razini kako bi radila na planu za pokretanje političkih pregovora o europskom sustavu osiguranja depozita (EDIS). Važno je ostvariti pomak kako bi se omogućilo ostvarivanje koristi od bankovne unije u smislu privatne podjele rizika, financijske stabilnosti i gospodarskog rasta uz istodobno smanjenje mogućnosti za arbitražu među državama članicama. Naposljetku, takav pomak trebao bi osigurati financijsku i gospodarsku suverenost Europe. To zahtijeva nastavak rada na svim elementima, bez odgode, među ostalim na onima o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini o EDIS-u, te s istom razinom ambicije. Trebalo bi dovršiti rad na paketu reformi ESM-a, među ostalim na uvođenju zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju. Zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju trebao bi postati operativan i to što prije, ako se u području smanjenja rizika postigne dovoljan napredak.
  Trebalo bi nastaviti s radom na rješenjima za uklanjanje ograničenja postojećeg sustava za osiguranje likvidnosti pri sanaciji. Konačno, Komisija je ispunila sve mjere najavljene u Akcijskom planu o uniji tržišta kapitala iz 2015. Međutim, i dalje postoje pravne, porezne i regulatorne prepreke za uspostavu unije tržišta kapitala te je potrebno poduzeti dodatne napore kako bi se one prevladale, posebno u pogledu pravilâ o pristupu financiranju, određenih razlika u pogledu nesolventnosti i oporezivanja, te kako bi se postigli visoki, djelotvorni i usklađeni nadzorni standardi. |
| --- | --- |

(14)

Jačanje bankovne unije prioritetni je pothvat od 2013. radi osiguravanja financijske stabilnosti, smanjenja financijske fragmentacije i zaštite kreditiranja gospodarstva u kriznim vremenima. Ostvaren je daljnji napredak u tom procesu, među ostalim postizanjem dogovora o pravnom okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) u pogledu zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju (SRF), no potrebno je daljnje jačanje. S tim u vezi, države europodručja na svojem su sastanku na vrhu dale Euroskupini zadatak da, podložno dovršetku nacionalnih postupaka, nastavi rad na paketu reformi Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM), te da nastavi rad na svim elementima daljnjeg jačanja bankovne unije, djelujući na sporazumnoj osnovi. Osnovana je Radna skupina na visokoj razini kako bi radila na planu za pokretanje političkih pregovora o europskom sustavu osiguranja depozita (EDIS). Važno je ostvariti pomak kako bi se omogućilo ostvarivanje koristi od bankovne unije u smislu privatne podjele rizika, financijske stabilnosti i gospodarskog rasta uz istodobno smanjenje mogućnosti za arbitražu među državama članicama. Naposljetku, takav pomak trebao bi osigurati financijsku i gospodarsku suverenost Europe. To zahtijeva nastavak rada na svim elementima, bez odgode, među ostalim na onima o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini o EDIS-u, te s istom razinom ambicije. Trebalo bi dovršiti rad na paketu reformi ESM-a, među ostalim na uvođenju zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju. Zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju trebao bi postati operativan i to što prije, ako se u području smanjenja rizika postigne dovoljan napredak.

Trebalo bi nastaviti s radom na rješenjima za uklanjanje ograničenja postojećeg sustava za osiguranje likvidnosti pri sanaciji. Konačno, Komisija je ispunila sve mjere najavljene u Akcijskom planu o uniji tržišta kapitala iz 2015. Međutim, i dalje postoje pravne, porezne i regulatorne prepreke za uspostavu unije tržišta kapitala te je potrebno poduzeti dodatne napore kako bi se one prevladale, posebno u pogledu pravilâ o pristupu financiranju, određenih razlika u pogledu nesolventnosti i oporezivanja, te kako bi se postigli visoki, djelotvorni i usklađeni nadzorni standardi.

| (15) | Jačanje strukture ekonomske i monetarne unije iziskuje prioritetno ispunjenje mjera utvrđenih u Izjavi sa sastanka na vrhu država europodručja od 13. prosinca 2019., uz nastavak rasprava o drugim aspektima. U Komunikaciji Komisije od 12. lipnja 2019. naslovljenoj „Produbljenje europske ekonomske i monetarne unije: Pregled napretka četiri godine nakon Izvješća petorice predsjednika” prikazano je aktualno stanje i navedeno mišljenje Komisije o područjima na koja bi trebalo usmjeriti reformske napore u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Postignut je određeni napredak u ostvarenju ekonomske unije, s političkim dogovorom o značajkama proračunskog instrumenta za konvergenciju i konkurentnost u europodručju. Postignut je načelni dogovor, podložno dovršetku nacionalnih postupaka, o daljnjem razvoju ESM-a i reviziji Ugovora o ESM-u. Međutim, u Vijeću nije postignut konsenzus o funkciji fiskalne stabilizacije europodručja ni o reformi upravljanja europodručjem. |
| --- | --- |

(15)

Jačanje strukture ekonomske i monetarne unije iziskuje prioritetno ispunjenje mjera utvrđenih u Izjavi sa sastanka na vrhu država europodručja od 13. prosinca 2019., uz nastavak rasprava o drugim aspektima. U Komunikaciji Komisije od 12. lipnja 2019. naslovljenoj „Produbljenje europske ekonomske i monetarne unije: Pregled napretka četiri godine nakon Izvješća petorice predsjednika” prikazano je aktualno stanje i navedeno mišljenje Komisije o područjima na koja bi trebalo usmjeriti reformske napore u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Postignut je određeni napredak u ostvarenju ekonomske unije, s političkim dogovorom o značajkama proračunskog instrumenta za konvergenciju i konkurentnost u europodručju. Postignut je načelni dogovor, podložno dovršetku nacionalnih postupaka, o daljnjem razvoju ESM-a i reviziji Ugovora o ESM-u. Međutim, u Vijeću nije postignut konsenzus o funkciji fiskalne stabilizacije europodručja ni o reformi upravljanja europodručjem.

| (16) | Produbljivanje ekonomske i monetarne unije dovelo bi do boljih makroekonomskih ishoda. Nedovršena ekonomska i monetarna unija sprečava financijsku integraciju. To ograničava mogućnosti financiranja za neophodna ulaganja s ciljem poticanja uključivog, produktivnog, održivog i stabilnoga gospodarstva. Nedovršena ekonomska i monetarna unija narušava i neometan prijenos monetarne politike u cijelom europodručju i ograničava sposobnost Europe da odredi svoju gospodarsku sudbinu. Ako se o njoj postigne dogovor, središnja funkcija fiskalne stabilizacije dopunila bi kapacitet država članica europodručja za provedbu protucikličke fiskalne politike. Vijeće prima na znanje namjeru Komisije da predloži europski sustav reosiguranja naknada za slučaj nezaposlenosti kako bi se bolje zaštitili građani u slučajevima gospodarskih šokova. Jačanje ekonomske i monetarne unije, uz dobre politike na europskoj razini i na nacionalnoj razini, ključno je za povećanje utjecaja Europe u svijetu, jačanje međunarodne uloge eura i pružanje doprinosa otvorenom, multilateralnom globalnom gospodarstvu koje se temelji na pravilima. Važno je da se rasprave s državama članicama izvan europodručja nastave održavati na otvoren i transparenta način, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije. |
| --- | --- |

(16)

Produbljivanje ekonomske i monetarne unije dovelo bi do boljih makroekonomskih ishoda. Nedovršena ekonomska i monetarna unija sprečava financijsku integraciju. To ograničava mogućnosti financiranja za neophodna ulaganja s ciljem poticanja uključivog, produktivnog, održivog i stabilnoga gospodarstva. Nedovršena ekonomska i monetarna unija narušava i neometan prijenos monetarne politike u cijelom europodručju i ograničava sposobnost Europe da odredi svoju gospodarsku sudbinu. Ako se o njoj postigne dogovor, središnja funkcija fiskalne stabilizacije dopunila bi kapacitet država članica europodručja za provedbu protucikličke fiskalne politike. Vijeće prima na znanje namjeru Komisije da predloži europski sustav reosiguranja naknada za slučaj nezaposlenosti kako bi se bolje zaštitili građani u slučajevima gospodarskih šokova. Jačanje ekonomske i monetarne unije, uz dobre politike na europskoj razini i na nacionalnoj razini, ključno je za povećanje utjecaja Europe u svijetu, jačanje međunarodne uloge eura i pružanje doprinosa otvorenom, multilateralnom globalnom gospodarstvu koje se temelji na pravilima. Važno je da se rasprave s državama članicama izvan europodručja nastave održavati na otvoren i transparenta način, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije.

| (17) | O aspektima ove Preporuke u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu, |
| --- | --- |

(17)

O aspektima ove Preporuke u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu,

PREPORUČUJE da u razdoblju 2020.–2021. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

| 1. | Države članice europodručja s deficitom tekućeg računa ili visokim vanjskim dugom da nastave reforme za poticanje konkurentnosti i smanjenje vanjskog duga. Države članice europodručja s visokim suficitom tekućeg računa da osnaže uvjete kojima se potiče rast plaća, uz poštovanje uloge socijalnih partnera, i provode mjere kojima se potiču javna i privatna ulaganja. Sve države članice da potiču produktivnost poboljšanjem poslovnog okružja i kvalitete institucija te jačaju otpornost poboljšanjem funkcioniranja tržištâ robe i usluga, posebno produbljivanjem jedinstvenog tržišta. Podupiru pravedan i uključiv prijelaz na konkurentno zeleno i digitalno gospodarstvo materijalnim i nematerijalnim ulaganjima, i privatnim i javnim. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provodeći politike uz puno poštovanje Pakta o stabilnosti i rastu, da podupiru javna i privatna ulaganja te poboljšavaju kvalitetu i sastav javnih financija. Države članice s visokim razinama javnog duga da nastave s razboritim politikama radi vjerodostojnog i održivog smanjenja javnog duga. Države članice s povoljnim fiskalnim položajem da iskoriste taj položaj za daljnje poticanje visokokvalitetnih ulaganja, uz istodobno očuvanje dugoročne održivosti javnih financija. Ako se ostvare negativni rizici, trebalo bi diferencirati fiskalne odgovore s ciljem ostvarenja veće potpore na ukupnoj razini, uz istodobno osiguravanje punog poštovanja Pakta o stabilnosti i rastu. Trebalo bi uzeti u obzir okolnosti specifične za pojedine zemlje te izbjegavati procikličnost, u mjeri u kojoj je to moguće. Države članice trebale bi biti spremne koordinirati politike u okviru Euroskupine. Poboljšaju djelotvornost nacionalnih fiskalnih okvira i kvalitetu javnih financija te donesu poreze koji pogoduju rastu i druge relevantne proračunske mjere kojima se potiče održivo i uključivo gospodarstvo. Podupiru i provode djelovanje Unije za suzbijanje agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanje prakse snižavanja oporezivanja društava. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jačaju sustave obrazovanja i osposobljavanja te ulaganje u vještine. Povećaju djelotvornost aktivnih politika tržišta rada kojima se podupire uključivanje na tržište rada i uspješni prijelazi na tržištu rada, među ostalim na radna mjesta usmjerenija na digitalno i zeleno gospodarstvo. Promiču sudjelovanje na tržištu rada, uključujući sudjelovanje žena i ranjivih skupina, i preusmjere poreze s rada, posebno za osobe s niskim dohotkom i sekundarne hranitelje. Potiču otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i pravedne radne uvjete, promiču uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te suzbijaju segmentaciju tržišta rada. Poboljšaju pristup primjerenim i održivim sustavima socijalne zaštite. Povećaju djelotvornost socijalnog dijaloga i promiču kolektivno pregovaranje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poduzmu mjere koje se nastavljaju na Izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja od 13. prosinca 2019. radi daljnjeg jačanja bankovne unije, s ciljem njezina dovršenja, nastavljajući rad bez odgode, i s istom razinom ambicije, na svim elementima, uključujući one o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini za EDIS. Dovrše rad na paketu reformi ESM-a, među ostalim na uvođenju zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju. Učine operativnim zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju i to što prije, ako se u području smanjenja rizika postigne dovoljan napredak. Nastave s radom na rješenjima za prevladavanje ograničenja trenutačnog sustava za osiguranje likvidnosti pri sanaciji. Osnaže europski regulatorni i nadzorni okvir, među ostalim osiguravanjem dosljednog i djelotvornog nadzora i izvršavanja pravilâ o sprečavanju pranja novca. Promiču propisno razduživanje visokih razina privatnog duga, među ostalim smanjenjem povlaštenog poreznog tretmana duga. Nastave s poticanjem brzog smanjenja razine neprihodonosnih kredita kod banaka u europodručju i spriječe njihovo gomilanje. Poduzmu nove napore za produbljivanje unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ostvare ambiciozan napredak u produbljivanju ekonomske i monetarne unije, posebno brzim ostvarivanjem mjera utvrđenih u Izjavi sa sastanka na vrhu država europodručja od 13. prosinca 2019., među ostalim u pogledu proračunskog instrumenta za konvergenciju i konkurentnost, te raspravom o drugim aspektima. Napretkom u tom području ojačat će se također međunarodna uloga eura i istaknuti gospodarski interesi Europe na globalnoj razini, a njime bi se u potpunosti trebalo poštovati unutarnje tržište Unije i trebalo bi ga ostvarivati na otvoren i transparentan način prema državama članicama izvan europodručja. |
| --- | --- |

5.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Svi podaci o prognozama iz ovog dokumenta preuzeti su iz Komisijine jesenske prognoze 2019.

3

(4)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (SL L 111, 25.4.2019., str. 4.).

5

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/8

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9803 – SAZKA Group/OPAP)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 243/02)

Dana 15. srpnja 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9803. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9803. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/9

---

Tečajna lista eura (1)

22. srpnja 2020.

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1578 |
| JPY | japanski jen | 123,94 |
| DKK | danska kruna | 7,4442 |
| GBP | funta sterlinga | 0,91123 |
| SEK | švedska kruna | 10,2415 |
| CHF | švicarski franak | 1,0785 |
| ISK | islandska kruna | 157,80 |
| NOK | norveška kruna | 10,5343 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,365 |
| HUF | mađarska forinta | 349,27 |
| PLN | poljski zlot | 4,4288 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8413 |
| TRY | turska lira | 7,9299 |
| AUD | australski dolar | 1,6139 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5540 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9741 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7328 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6015 |
| KRW | južnokorejski von | 1 384,38 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,9520 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,0999 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5220 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 867,99 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9235 |
| PHP | filipinski pezo | 57,110 |
| RUB | ruski rubalj | 81,9588 |
| THB | tajlandski baht | 36,546 |
| BRL | brazilski real | 5,9920 |
| MXN | meksički pezo | 25,8715 |
| INR | indijska rupija | 86,2880 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1578

JPY

japanski jen

123,94

DKK

danska kruna

7,4442

GBP

funta sterlinga

0,91123

SEK

švedska kruna

10,2415

CHF

švicarski franak

1,0785

ISK

islandska kruna

157,80

NOK

norveška kruna

10,5343

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,365

HUF

mađarska forinta

349,27

PLN

poljski zlot

4,4288

RON

rumunjski novi leu

4,8413

TRY

turska lira

7,9299

AUD

australski dolar

1,6139

CAD

kanadski dolar

1,5540

HKD

hongkonški dolar

8,9741

NZD

novozelandski dolar

1,7328

SGD

singapurski dolar

1,6015

KRW

južnokorejski von

1 384,38

ZAR

južnoafrički rand

18,9520

CNY

kineski renminbi-juan

8,0999

HRK

hrvatska kuna

7,5220

IDR

indonezijska rupija

16 867,99

MYR

malezijski ringit

4,9235

PHP

filipinski pezo

57,110

RUB

ruski rubalj

81,9588

THB

tajlandski baht

36,546

BRL

brazilski real

5,9920

MXN

meksički pezo

25,8715

INR

indijska rupija

86,2880

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/10

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2020/C 243/04)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 20. travnja 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85036 |
| Broj odluke | 040/20/COL |
| Država EFTA-e | Island |
| Regija | Cijelo državno područje Islanda |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | COVID-19: privremeni program jamstava |
| Pravna osnova | Zakon br. 25/2020 o izmjeni Zakona br. 121/1997 o državnim jamstvima |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Osigurati pristup likvidnosti poduzećima suočenima s iznenadnim manjkom likvidnosti zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 |
| Vrsta potpore | Državna jamstva |
| Proračun | 50 milijardi ISK |
| Trajanje | 20. travnja 2020. – 31. prosinca 2020. |
| Gospodarski sektori | Svi sektori |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Ministarstvo financija i gospodarstva
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLAND |

Datum donošenja odluke

20. travnja 2020.

Broj predmeta

85036

Broj odluke

040/20/COL

Država EFTA-e

Island

Regija

Cijelo državno područje Islanda

Naziv (i/ili ime korisnika)

COVID-19: privremeni program jamstava

Pravna osnova

Zakon br. 25/2020 o izmjeni Zakona br. 121/1997 o državnim jamstvima

Vrsta mjere

Program

Cilj

Osigurati pristup likvidnosti poduzećima suočenima s iznenadnim manjkom likvidnosti zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19

Vrsta potpore

Državna jamstva

Proračun

50 milijardi ISK

Trajanje

20. travnja 2020. – 31. prosinca 2020.

Gospodarski sektori

Svi sektori

Naziv i adresa davatelja potpore

Ministarstvo financija i gospodarstva

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLAND

Vjerodostojan tekst odluke dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/11

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2020/C 243/05)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 17. travnja 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85047 |
| Broj odluke | 039/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Regija | Cijelo državno područje Norveške |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Program dodjele bespovratnih sredstava poduzetnicima koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa zbog izbijanja bolesti COVID-19 |
| Pravna osnova | Zakon o privremenom programu dodjele bespovratnih sredstava poduzetnicima koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Naknada poduzetnicima za štetu koju su pretrpjeli zbog izbijanja bolesti COVID-19 u svrhu očuvanja radnih mjesta i bržeg oporavka gospodarstva nakon krize |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 50 milijardi NOK (procjena) |
| Intenzitet | 100 % |
| Trajanje | Programom su obuhvaćeni gubici nastali od 1. ožujka 2020. do 31. svibnja 2020. |
| Gospodarski sektori | Svi sektori osim poduzetnika koji se bave vađenjem i proizvodnjom nafte te proizvodnjom, prijenosom, distribucijom električne energije i njezinom trgovinom te financijskih institucija, privatnih dječjih vrtića i zračnih prijevoznika |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Porezna uprava Norveške |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

17. travnja 2020.

Broj predmeta

85047

Broj odluke

039/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Regija

Cijelo državno područje Norveške

Naziv (i/ili ime korisnika)

Program dodjele bespovratnih sredstava poduzetnicima koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa zbog izbijanja bolesti COVID-19

Pravna osnova

Zakon o privremenom programu dodjele bespovratnih sredstava poduzetnicima koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa

Vrsta mjere

Program

Cilj

Naknada poduzetnicima za štetu koju su pretrpjeli zbog izbijanja bolesti COVID-19 u svrhu očuvanja radnih mjesta i bržeg oporavka gospodarstva nakon krize

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

50 milijardi NOK (procjena)

Intenzitet

100 %

Trajanje

Programom su obuhvaćeni gubici nastali od 1. ožujka 2020. do 31. svibnja 2020.

Gospodarski sektori

Svi sektori osim poduzetnika koji se bave vađenjem i proizvodnjom nafte te proizvodnjom, prijenosom, distribucijom električne energije i njezinom trgovinom te financijskih institucija, privatnih dječjih vrtića i zračnih prijevoznika

Naziv i adresa davatelja potpore

Porezna uprava Norveške

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/12

---

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama koje se primjenjuju na povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. svibnja 2020.

(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.
   (1)

  )

(2020/C 243/06)

Osnovne stope izračunane su u skladu s poglavljem o metodi za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa ESA-inih Smjernica o državnim potporama, kako su izmijenjene Odlukom ESA-e br. 788/08/COL od 17. prosinca 2008. Primjenjive referentne stope utvrđuju se tako da se osnovnoj stopi doda odgovarajuća marža u skladu sa Smjernicama o državnim potporama.

Osnovne stope za Island i Norvešku za razdoblje od 1. svibnja ažurirane su s obzirom na izvanredne okolnosti uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19.

Osnovne stope utvrđene su kako slijedi:

| | Island | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020.– | 2,78 | –0,56 | 0,99 |

Island

Lihtenštajn

Norveška

1.5.2020.–

2,78

–0,56

0,99

---

(1)  SL L 139, 25.5.2006., str. 37. i Dodatak o EGP-u uz SL 26/2006, 25.5.2006., str. 1.

---

Europska komisija

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/13

---

Objava Norveške u vezi s Direktivom 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – izdavanje dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2020.

(2020/C 243/07)

Norveško Ministarstvo nafte i energetike objavljuje poziv na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Direktive 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 1994. o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika.

Dozvole za proizvodnju izdavat će se samo dioničkim društvima registriranima u Norveškoj ili u drugoj državi koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) ili fizičkim osobama s boravištem u državi koja je stranka Sporazuma o EGP-u.

Trgovačkim društvima koja nisu nositelji dozvole za norveški epikontinentalni pojas mogu se izdati dozvole za proizvodnju ako su pretkvalificirana kao nositelji dozvole za norveški epikontinentalni pojas.

Ministarstvo će jednako postupati prema pojedinačnim trgovačkim društvima i društvima koja se prijavljuju kao dio skupine. Podnositeljem prijave za dozvolu za proizvodnju smatrat će se i podnositelji pojedinačne prijave i podnositelji koji su dio skupine koja podnosi zajedničku prijavu. Na temelju prijava koje podnesu skupine podnositelja ili pojedinačni podnositelji prijave Ministarstvo može odrediti sastav skupina nositeljâ dozvola kojima će se izdati nova dozvola za proizvodnju, primjerice može isključiti podnositelja prijave iz zajedničke prijave ili dodati pojedinačne podnositelje prijave te imenovati operatora za te skupine.

Dodjela sudjelujućeg interesa u dozvoli za proizvodnju podlijegat će pristupanju nositeljâ dozvole sporazumu o naftnim djelatnostima, uključujući zajednički radni sporazum i računovodstveni sporazum. Ako se dozvola za proizvodnju stratigrafski podijeli, od nositeljâ dviju stratigrafski podijeljenih dozvola zahtijevat će se i potpisivanje posebnog zajedničkog radnog sporazuma kojim će se urediti njihov odnos u tom pogledu.

Nositelji dozvola osnovat će nakon potpisivanja navedenih sporazuma zajednički pothvat u kojem će njihov sudjelujući interes uvijek biti jednak sudjelujućem interesu u dozvoli za proizvodnju.

Dokumenti za dozvolu prvenstveno će se temeljiti na odgovarajućoj dokumentaciji koja se odnosi na izdavanje dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2019. Cilj je potencijalne podnositelje prijave upoznati s glavnim elementima prilagodbi okvira prije početka razdoblja za podnošenje prijave.

Kriteriji za izdavanje dozvole za proizvodnju

Radi promicanja dobrog upravljanja resursima te brzog i učinkovitog istraživanja i proizvodnje nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu, što uključuje određivanje sastava skupina nositelja dozvola kojim će se to zajamčiti, na dodjelu sudjelujućih interesa u dozvolama za proizvodnju i na imenovanje operatora primjenjuju se sljedeći kriteriji:

| (a) | geološko znanje podnositelja prijave o predmetnom geografskom području i prijedlog načina na koji nositelji dozvole namjeravaju učinkovito istraživati naftu |
| --- | --- |

(a)

geološko znanje podnositelja prijave o predmetnom geografskom području i prijedlog načina na koji nositelji dozvole namjeravaju učinkovito istraživati naftu

| (b) | odgovarajuća tehnička stručnost podnositelja prijave i način na koji zahvaljujući toj stručnosti može aktivno pridonijeti troškovno učinkovitom istraživanju i, prema potrebi, proizvodnji nafte na predmetnom zemljopisnom području |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuća tehnička stručnost podnositelja prijave i način na koji zahvaljujući toj stručnosti može aktivno pridonijeti troškovno učinkovitom istraživanju i, prema potrebi, proizvodnji nafte na predmetnom zemljopisnom području

| (c) | iskustvo podnositelja prijave u norveškom epikontinentalnom pojasu ili jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo na drugim područjima |
| --- | --- |

(c)

iskustvo podnositelja prijave u norveškom epikontinentalnom pojasu ili jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo na drugim područjima

| (d) | podnositelj prijave raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima za istraživanje i, prema potrebi, za proizvodnju nafte na predmetnom zemljopisnom području |
| --- | --- |

(d)

podnositelj prijave raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima za istraživanje i, prema potrebi, za proizvodnju nafte na predmetnom zemljopisnom području

| (e) | ako je podnositelj prijave već bio ili je trenutačno nositelj dozvole za proizvodnju, Ministarstvo može uzeti u obzir sve oblike neučinkovitosti ili nedostatka odgovornosti koje je pokazao kao nositelj dozvole; mogu se uzeti u obzir i pitanja nacionalne sigurnosti ako Ministarstvo utvrdi da su takva razmatranja relevantna |
| --- | --- |

(e)

ako je podnositelj prijave već bio ili je trenutačno nositelj dozvole za proizvodnju, Ministarstvo može uzeti u obzir sve oblike neučinkovitosti ili nedostatka odgovornosti koje je pokazao kao nositelj dozvole; mogu se uzeti u obzir i pitanja nacionalne sigurnosti ako Ministarstvo utvrdi da su takva razmatranja relevantna

| (f) | dozvole za proizvodnju u načelu će se izdavati zajedničkom pothvatu u okviru kojeg je najmanje jedan nositelj dozvole izbušio barem jednu bušotinu u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa |
| --- | --- |

(f)

dozvole za proizvodnju u načelu će se izdavati zajedničkom pothvatu u okviru kojeg je najmanje jedan nositelj dozvole izbušio barem jednu bušotinu u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa

| (g) | dozvole za proizvodnju u načelu će se izdavati najmanje dvama nositeljima dozvole, od kojih barem jedan ima iskustvo iz točke (f) |
| --- | --- |

(g)

dozvole za proizvodnju u načelu će se izdavati najmanje dvama nositeljima dozvole, od kojih barem jedan ima iskustvo iz točke (f)

| (h) | za dobivanje dozvole za proizvodnju u Barentsovu moru imenovani operator mora imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa |
| --- | --- |

(h)

za dobivanje dozvole za proizvodnju u Barentsovu moru imenovani operator mora imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa

| (i) | za dozvole za proizvodnju u dubokim vodama, imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u dubokim vodama u svojstvu operatora |
| --- | --- |

(i)

za dozvole za proizvodnju u dubokim vodama, imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u dubokim vodama u svojstvu operatora

| (j) | ako se očekuje bušenje istražnih bušotina pod visokim tlakom i/ili visokom temperaturom (HTHP), za dobivanje dozvole za proizvodnju imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u uvjetima visokog tlaka i/ili visoke temperature u svojstvu operatora. |
| --- | --- |

(j)

ako se očekuje bušenje istražnih bušotina pod visokim tlakom i/ili visokom temperaturom (HTHP), za dobivanje dozvole za proizvodnju imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u uvjetima visokog tlaka i/ili visoke temperature u svojstvu operatora.

Blokovi za koje se može podnijeti prijava

Prijave za sudjelujuće interese u dozvolama za proizvodnju mogu se podnijeti za blokove za koje u unaprijed utvrđenom području nije izdana dozvola, kako su prikazani na zemljovidima koje objavljuje Norveška uprava za naftu. Prijave se mogu podnijeti i za površinu od koje se odustalo u unaprijed utvrđenom području nakon objave, u skladu s ažuriranim interaktivnim zemljovidima Norveške uprave za naftu koji su dostupni na njezinim internetskim stranicama.

Svaka dozvola za proizvodnju može obuhvaćati jedan ili više blokova ili njihovih dijelova. Podnositelji prijava moraju ograničiti nacrt prijave na područja na kojima su utvrdili potencijal.

Potpuni tekst objave, uključujući detaljne zemljovide raspoloživih područja, dostupan je na internetskoj stranici Norveške uprave za naftu www.npd.no/apa2020.

Prijave za dozvole za proizvodnju nafte podnose se elektroničkim putem, npr. preko L2S, na sljedeću adresu norveškog Ministarstva nafte i energetike:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORVEŠKA |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORVEŠKA

Jedan primjerak dostavlja se elektroničkim putem, npr. preko L2S, na sljedeću adresu

| Norveške uprave za naftu: |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 STAVANGER |
| NORVEŠKA |

Norveške uprave za naftu:

P.O. Box 600

4003 STAVANGER

NORVEŠKA

Rok: 22. rujna 2020. u 12.00 sati.

Izdavanje dozvola za proizvodnju nafte za unaprijed utvrđena područja u 2020. u norveškom epikontinentalnom pojasu predviđeno je za prvo tromjesečje 2021.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/15

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 243/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Bosch Thermotechnick GmbH („Bosch TT”, Njemačka), dio poduzetnika Bosch Group pod krajnjom kontrolom poduzetnika Robert Bosch GmbH, |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnick GmbH („Bosch TT”, Njemačka), dio poduzetnika Bosch Group pod krajnjom kontrolom poduzetnika Robert Bosch GmbH,

| — | Electra Consumer Products Ldt („ECP”, Izrael), dio poduzetnika ELCO Group pod krajnjom kontrolom poduzetnika Elco Ltd., |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt („ECP”, Izrael), dio poduzetnika ELCO Group pod krajnjom kontrolom poduzetnika Elco Ltd.,

| — | Electra Industries Ldt. (Izrael). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Izrael).

Poduzetnici Bosch TT i ECP stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Electra Industries Ldt.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Bosch TT: proizvodnja energetski učinkovitih proizvoda za grijanje i pripremu tople vode, |
| --- | --- |

—

Bosch TT: proizvodnja energetski učinkovitih proizvoda za grijanje i pripremu tople vode,

| — | ECP: proizvodnja i distribucija električnih potrošačkih proizvoda, telekomunikacijske usluge i ulaganje u nekretnine, |
| --- | --- |

—

ECP: proizvodnja i distribucija električnih potrošačkih proizvoda, telekomunikacijske usluge i ulaganje u nekretnine,

| — | Electra Industries Ldt.: razvoj, proizvodnja i dobava stambenih klimatizacijskih uređaja i pribora, centralnih terminala za vodu u klimatizacijskim uređajima te toplinskih crpki zrak-voda i njihovih sastavnih dijelova za proizvođače originalne opreme. |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt.: razvoj, proizvodnja i dobava stambenih klimatizacijskih uređaja i pribora, centralnih terminala za vodu u klimatizacijskim uređajima te toplinskih crpki zrak-voda i njihovih sastavnih dijelova za proizvođače originalne opreme.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/17

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 243/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Allianz SE („Allianz”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Allianz SE („Allianz”, Njemačka),

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA”, Španjolska). |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA”, Španjolska).

Poduzetnik Allianz stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom BASR.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Allianz: Allianz grupa globalni je pružatelj financijskih usluga koji posluje uglavnom u području životnog i neživotnog osiguranja te upravljanja imovinom, |
| --- | --- |

—

Allianz: Allianz grupa globalni je pružatelj financijskih usluga koji posluje uglavnom u području životnog i neživotnog osiguranja te upravljanja imovinom,

| — | BASR: za poduzetnika BBVA vodi poslovanje u području neživotnog (i nezdravstvenog) općeg osiguranja u Španjolskoj i poslovanje u području osiguranja kućanstava u Portugalu. |
| --- | --- |

—

BASR: za poduzetnika BBVA vodi poslovanje u području neživotnog (i nezdravstvenog) općeg osiguranja u Španjolskoj i poslovanje u području osiguranja kućanstava u Portugalu.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9867 – Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/18

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2020/C 243/10)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Castaña de Galicia”

EU br.: PGI-ES-0609-AM01 - 31.1.2020.

ZOI () ZOZP (X)

1.   Naziv

„Castaña de Galicia”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. – Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Castaña de Galicia” označuje plodove autohtonih galicijskih kultivara pitomog kestena (Castanea sativa Mill.) koji su namijenjeni za prehranu ljudi i prodaju se u svježem ili smrznutom obliku.

U te se kultivare ubraja cijeli niz lokalnih ekotipova koji su rezultat odabira koji poljoprivrednici stoljećima provode radi poboljšanja produktivnosti i kvalitete, a njihove su morfološke i genetske posebnosti precizno opisane i utvrđene te se zahvaljujući njima razlikuju od kestena koji se uzgajaju na drugim područjima Španjolske, Portugala i Francuske. Te se kultivare smatra biljnim genetskim resursima koji su nezamjenjivi kad je riječ o zaštiti biološke i genetske raznolikosti te ih se u skladu s pravnom definicijom opisuje kao „čuvane sorte”.

Zahvaljujući primjeni tradicionalnih tehnika uzgoja kestena u Galiciji moguće je odabrati jedinstveni niz autohtonih kultivara na kojima se temelje slava i ugled kojima se danas odlikuje kesten iz Galicije.

Glavna su prepoznatljiva svojstva kestena „Castaña de Galicia” sljedeća:

| — | tanki i sjajni smeđi perikarp, |
| --- | --- |

—

tanki i sjajni smeđi perikarp,

| — | tanka ovojnica (membrana) koja je blago usječena u sjemenku i lako se odvaja guljenjem, |
| --- | --- |

—

tanka ovojnica (membrana) koja je blago usječena u sjemenku i lako se odvaja guljenjem,

| — | sladak okus i čvrsta tekstura koja nije brašnasta, |
| --- | --- |

—

sladak okus i čvrsta tekstura koja nije brašnasta,

| — | sadržaj vlage u plodu nakon berbe iznosi od 50 % do 60 %, |
| --- | --- |

—

sadržaj vlage u plodu nakon berbe iznosi od 50 % do 60 %,

| — | kupula obično sadržava najviše tri ploda, |
| --- | --- |

—

kupula obično sadržava najviše tri ploda,

| — | sadržaj ugljikohidrata prosječno iznosi 59,5 % (suhe tvari), što je više nego na bilo kojem drugom području proizvodnje u Španjolskoj, |
| --- | --- |

—

sadržaj ugljikohidrata prosječno iznosi 59,5 % (suhe tvari), što je više nego na bilo kojem drugom području proizvodnje u Španjolskoj,

| — | iznimno nizak prosječni postotak raspucanih plodova (4,5 %) i plodova s razdvojenom jezgrom (2,1 %). Kesteni iz Galicije imaju najniže ukupne vrijednosti obaju parametara u usporedbi s kestenima s drugih područja proizvodnje u Španjolskoj. |
| --- | --- |

—

iznimno nizak prosječni postotak raspucanih plodova (4,5 %) i plodova s razdvojenom jezgrom (2,1 %). Kesteni iz Galicije imaju najniže ukupne vrijednosti obaju parametara u usporedbi s kestenima s drugih područja proizvodnje u Španjolskoj.

Nakon navođenja prosječnih vrijednosti za kesten iz Galicije, u nastavku se navodi popis svojstava koja kesten mora imati da bi ga se moglo zaštititi ZOZP-om „Castaña de Galicia” nakon berbe:

| — | najmanji sadržaj vlage od 50 % i najveći sadržaj vlage od 60 %, |
| --- | --- |

—

najmanji sadržaj vlage od 50 % i najveći sadržaj vlage od 60 %,

| — | najveći postotak plodova s razdvojenom jezgrom: 12 %, |
| --- | --- |

—

najveći postotak plodova s razdvojenom jezgrom: 12 %,

| — | najmanji postotak ugljikohidrata: 55 %, |
| --- | --- |

—

najmanji postotak ugljikohidrata: 55 %,

| — | najveći broj plodova po kilogramu ne smije iznositi više od 120 kada je riječ o svježim plodovima i 200 kada je riječ o smrznutim plodovima. |
| --- | --- |

—

najveći broj plodova po kilogramu ne smije iznositi više od 120 kada je riječ o svježim plodovima i 200 kada je riječ o smrznutim plodovima.

U svakom pakiranju kestena ZOZP-a „Castaña de Galicia” smije se nalaziti najviše 5 % plodova koji ne ispunjavaju prethodno navedene zahtjeve.

Postupak smrzavanja namijenjen je isključivo produljenju trajnosti proizvoda i ne smatra se prerađivanjem u užem smislu pa svježi i smrznuti plodovi imaju ista prethodno navedena fizička, kemijska i organoleptička svojstva.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Osim samog uzgoja, ne postoje posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kesteni ZOZP-a „Castaña de Galicia” u svježem obliku prodaju se u mrežicama, pakiranjima od rafije ili jutenim vrećama, dok se smrznuti plodovi prodaju u pakiranjima za upotrebu u prehrambenoj industriji koja su odobrena zakonodavstvom o hrani koje je na snazi. U oba su slučaja dopuštene mase 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg i 25 kg. Dopuštene su i druge vrste pakiranja, pod uvjetom da se ne ugrožava kvaliteta proizvoda.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na pakiranju kestena koji se stavljaju na tržište pod zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Castaña de Galicia” mora se nalaziti komercijalna etiketa proizvođača/subjekta za pakiranje i posebna etiketa ZOZP-a sa službenim logotipom ZOZP-a.

Na komercijalnoj etiketi i na posebnoj etiketi ZOZP-a mora se nalaziti natpis „Indicación Geográfica Protegida‚ Castaña de Galicia”.

Na etiketama prerađenih proizvoda (kao što su kesten-pire, krema od kestena, kesteni u sirupu, kesteni u alkoholu, kandirani kesteni, slatkiši s kandiranim kestenima itd.) smije se navesti da su za njihovu pripremu upotrijebljeni kesteni ZOZP-a „Castaña de Galicia”, pod uvjetom da sirovine odgovaraju zahtjevima iz specifikacije proizvoda.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje određeno za proizvodnju kestena „Castaña de Galicia” obuhvaća dio autonomne pokrajine Galicije koji na zapadu graniči s gorjem Dorsal Gallega, a na sjeveru s gorjem Sierra del Xistral.

U upravnom smislu područje proizvodnje obuhvaća:

| — | u pokrajini A Coruña: comarca Terra de Melide i općine Arzúa i Boimorto (comarca Arzúa), |
| --- | --- |

—

u pokrajini A Coruña: comarca Terra de Melide i općine Arzúa i Boimorto (comarca Arzúa),

| — | cijelu pokrajinu Lugo, osim općina O Vicedo, Viveiro, Xove i Cervo (comarca Mariña Occidental), Burela i Foz (comarca Mariña Central) te Barreiros i Ribadeo (comarca Mariña Oriental), |
| --- | --- |

—

cijelu pokrajinu Lugo, osim općina O Vicedo, Viveiro, Xove i Cervo (comarca Mariña Occidental), Burela i Foz (comarca Mariña Central) te Barreiros i Ribadeo (comarca Mariña Oriental),

| — | sve općine u pokrajini Ourense, |
| --- | --- |

—

sve općine u pokrajini Ourense,

| — | u pokrajini Pontevedra: comarca Tabeirós-Terra de Montes i Deza, općine Cotobade, A Lama i Campo Lameiro (comarca Pontevedra) i općina Cuntis (comarca Caldas), |
| --- | --- |

—

u pokrajini Pontevedra: comarca Tabeirós-Terra de Montes i Deza, općine Cotobade, A Lama i Campo Lameiro (comarca Pontevedra) i općina Cuntis (comarca Caldas),

| — | određeno područje proizvodnje odlikuje se količinom kišnih padalina, temperaturama i uvjetima tla, nadmorskom visinom te omjerima temperature i kišnih padalina koji su idealni za uzgoj kvalitetnih kestena. |
| --- | --- |

—

određeno područje proizvodnje odlikuje se količinom kišnih padalina, temperaturama i uvjetima tla, nadmorskom visinom te omjerima temperature i kišnih padalina koji su idealni za uzgoj kvalitetnih kestena.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Na određenom zemljopisnom području prevladavaju povoljni klimatski uvjeti koji osiguravaju dobar razvoj usjeva i vrhunsku kvalitetu kestena iz Galicije. Umjerene temperature tijekom rasta i dozrijevanja i atmosferska vlaga pogoduju razvoju plodova s velikim sadržajem vlage, a to su svojstva koja jamče proizvod vrhunske kvalitete.

Posebna svojstva određenog zemljopisnog područja koja su izravno povezana s parametrima koje se smatra idealnima za kestene detaljnije se opisuju u nastavku:

| — | kišne padaline: područje proizvodnje obiluje kišnim padalinama te se na godišnjoj razini bilježi oko 1 000 mm oborina, ali postoje i ljetna sušna razdoblja koja završavaju u rujnu. Oba čimbenika pridonose kvaliteti kestena. Područja Galicije koja su najbliža obali i na kojima se prekoračuju parametri preporučeni za uzgoj isključena su iz područja proizvodnje, |
| --- | --- |

—

kišne padaline: područje proizvodnje obiluje kišnim padalinama te se na godišnjoj razini bilježi oko 1 000 mm oborina, ali postoje i ljetna sušna razdoblja koja završavaju u rujnu. Oba čimbenika pridonose kvaliteti kestena. Područja Galicije koja su najbliža obali i na kojima se prekoračuju parametri preporučeni za uzgoj isključena su iz područja proizvodnje,

| — | temperature: prosječne godišnje temperature na predmetnom području iznose od 6 do 14 °C, što je u granicama preporučenima za kestene (3–16 °C), dok su ljetne temperature visoke i potiču dozrijevanje i razvoj plodova, |
| --- | --- |

—

temperature: prosječne godišnje temperature na predmetnom području iznose od 6 do 14 °C, što je u granicama preporučenima za kestene (3–16 °C), dok su ljetne temperature visoke i potiču dozrijevanje i razvoj plodova,

| — | prosječni omjeri temperature i kišnih padalina: na istoku Galicije prosječni omjer temperature i kišnih padalina povoljniji je za kestene, vrstu koja se bolje razvija pri određenoj količini atmosferske vlage, ali koja nikako ne smije biti prekomjerna jer bi to moglo dovesti do razvoja bolesti kao što su tintna bolest i rak kestenove kore, |
| --- | --- |

—

prosječni omjeri temperature i kišnih padalina: na istoku Galicije prosječni omjer temperature i kišnih padalina povoljniji je za kestene, vrstu koja se bolje razvija pri određenoj količini atmosferske vlage, ali koja nikako ne smije biti prekomjerna jer bi to moglo dovesti do razvoja bolesti kao što su tintna bolest i rak kestenove kore,

| — | nadmorska visina: određeno područje nalazi se na nadmorskim visinama koje najbolje odgovaraju stablima kestena (od 400 do 900 m, ali nikako više od 1 200 m), |
| --- | --- |

—

nadmorska visina: određeno područje nalazi se na nadmorskim visinama koje najbolje odgovaraju stablima kestena (od 400 do 900 m, ali nikako više od 1 200 m),

| — | tlo i litološki uvjeti: najveći dio područja prekriven je tlom na granitnim i metamorfnim stijenama (škriljavac i šejl) koje je ilovaste teksture, bogato organskim tvarima, niske pH vrijednosti i malog sadržaja aktivnog vapnenca, što se smatra najprikladnijom vrstom tla za uzgoj kestena. |
| --- | --- |

—

tlo i litološki uvjeti: najveći dio područja prekriven je tlom na granitnim i metamorfnim stijenama (škriljavac i šejl) koje je ilovaste teksture, bogato organskim tvarima, niske pH vrijednosti i malog sadržaja aktivnog vapnenca, što se smatra najprikladnijom vrstom tla za uzgoj kestena.

Uzgoj kestena iznimno je važan u ekološkom smislu i izvrsno je prilagođen pedološkim i klimatskim uvjetima koji prevladavaju na planinskim i gorskim područjima u unutrašnjosti Galicije, gdje je kesten najkonkurentniji usjev. Način na koji se s vremenom razvijalo zemljište (u korist brzorastućih vrsta drva i usjeva kao što su kukuruz i krumpir) postao je jedan od čimbenika koji su pridonijeli razgraničenju predmetnog područja.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Uz posebnosti koje osiguravaju odgovarajući pedološki i klimatski uvjeti na području proizvodnje, koji su navedeni u prethodnoj točki i koji pogoduju idealnom razvoju ploda, uzgoj kestena iz Galicije temelji se na intenzivnom odabiru koji galicijski poljoprivrednici stoljećima provode na područjima koja se nazivaju soutos (plantaže stabala iste ili slične starosti na kojima se primjenjuju iste tehnike uzgoja). Stoga su zahvaljujući primjeni pažljivih, tradicionalnih tehnika uzgoja ljudski čimbenici bili pokretač neprekidnog odabira sorti (na temelju njihove produktivnosti i kvalitete), što je dovelo do niza autohtonih ekotipova iz kojih se razvio kesten iz Galicije visoke kvalitete koji poznajemo danas. Upravo je ta kombinacija čimbenika kestenu osigurala slavu i ugled koji ima danas.

Uz to što je dokaz povezanosti s kulturom i tradicijom uzgoja kestena u Galiciji, način uzgoja souto, koji se i dalje upotrebljava, ima važnu ulogu u osiguravanju biljnog materijala za upotrebu na novim plantažama kestena na kojima se mogu primjenjivati suvremene tehnike uzgoja.

Među značajkama kojima kesten iz Galicije duguje svoju kvalitativnu posebnost u odnosu na kestene s drugih područja proizvodnje potrebno je navesti sljedeće:

| — | tanka ovojnica zahvaljujući kojoj se plod mnogo jednostavnije guli, |
| --- | --- |

—

tanka ovojnica zahvaljujući kojoj se plod mnogo jednostavnije guli,

| — | mali postotak plodova s razdvojenom jezgrom, što, kao i u slučaju tanke ovojnice, znači da se plod mnogo jednostavnije guli, |
| --- | --- |

—

mali postotak plodova s razdvojenom jezgrom, što, kao i u slučaju tanke ovojnice, znači da se plod mnogo jednostavnije guli,

| — | velik sadržaj vlage, što je iznimno važan čimbenik i za konzumiranje svježih plodova i za njihovu preradu, |
| --- | --- |

—

velik sadržaj vlage, što je iznimno važan čimbenik i za konzumiranje svježih plodova i za njihovu preradu,

| — | mali postotak raspucanih plodova, zahvaljujući čemu je znatno smanjena količina bačenih plodova, |
| --- | --- |

—

mali postotak raspucanih plodova, zahvaljujući čemu je znatno smanjena količina bačenih plodova,

| — | iznimno velik sadržaj škroba, što nakon pretvaranja u šećere (prirodna hidroliza koja se odvija tijekom dozrijevanja i hidroliza potaknuta toplinskim procesima) kestenu daje slađi okus. |
| --- | --- |

—

iznimno velik sadržaj škroba, što nakon pretvaranja u šećere (prirodna hidroliza koja se odvija tijekom dozrijevanja i hidroliza potaknuta toplinskim procesima) kestenu daje slađi okus.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda

Stabla kestena prisutna su u Galiciji još od pleistocena, a počelo ih se pripitomljavati i uzgajati tijekom rimske okupacije. Novi je zamah zabilježen kasnije, u srednjem vijeku, kada su svećenstvo i plemstvo promicali i proširili uzgoj stabala kestena koji je bio usko povezan s uzgojem vinove loze.

Tako su se od davnih vremena birale i razmnožavale autohtone sorte kestena visoke kvalitete te su se općenito postizali dobri rezultati u pogledu mješovitog iskorištavanja drva/plodova. Osim toga, činjenica da je stanovništvo u Galiciji povijesno uvijek bilo raspršeno po gotovo cijelom njezinu području (priobalje, središnja visoravan, doline i planine) pogodovala je odabiru brojnih sorti prilagođenih različitim vrstama okoliša te je izvrsna prilagodba stabala kestena pedološkim i klimatskim uvjetima pridonijela malom postotku raspucanih plodova, odgovarajućoj veličini ploda, malom broju plodova s razdvojenom jezgrom itd.

Sama činjenica da je stablo kestena izvrsno prilagođeno uvjetima okoliša na određenom području (posebna prirodna obilježja zemljopisnog područja) proizvodu osigurava visoku kvalitetu, što proizlazi iz logičnog odnosa između zdravog razvoja sorte i proizvodnje kvalitetnih plodova. Osim toga, umjerene temperature tijekom razdoblja razvoja i dozrijevanja kestena te visoka atmosferska vlaga na području proizvodnje plodovima osiguravaju veći sadržaj vlage, što je iznimno važan element i kada se konzumiraju svježi plodovi i kada ih se upotrebljava kao sirovinu za preradu.

Tehnike uzgoja koje se primjenjuju na plantažama soutos tradicionalni su i osnovni model za uzgoj kestena iz Galicije. Uzgajivači su postupno odabirali i pripitomljavali stabla kestena s tog uzgojnog područja, na temelju njihove produktivnosti i kvalitete, čime je dobiven niz lokalnih ekotipova iz kojih su se razvili autohtoni kultivari koji se uzgajaju danas i na kojima se temelje kvaliteta, ugled i slava kestena iz Galicije.

Ugled kestena iz Galicije odražava se u njihovu dobrom položaju na tržištu: na španjolskom se tržištu mogu pronaći kesteni koji dolaze s nekog drugog područja, ali označeni su kao galicijski, što dokazuje njihov ugled. U nastavku se navodi tek dio literature koja upućuje na povijesni ugled kestena iz Galicije:

| — | brojni dokumenti koji se čuvaju u galicijskim samostanima i upućuju na važnost kestena u Galiciji u srednjem vijeku. Ti se dokumenti spominju u knjigama kao što su „El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media” [Benediktinski samostan San Vicenzo de Pombeiro i njegova diplomatska zbirka iz srednjeg vijeka] i „El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos” [Samostan S. Clodio do Ribeiro u srednjem vijeku: istraživanje i dokumenti] autora M. Lucasa Álvareza i P. Lucasa Domíngueza te „Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira” [Diplomatska zbirka cistercitskog samostana Santa María de Oseira] autora M. Romaníja Martíneza, |
| --- | --- |

—

brojni dokumenti koji se čuvaju u galicijskim samostanima i upućuju na važnost kestena u Galiciji u srednjem vijeku. Ti se dokumenti spominju u knjigama kao što su „El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media” [Benediktinski samostan San Vicenzo de Pombeiro i njegova diplomatska zbirka iz srednjeg vijeka] i „El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos” [Samostan S. Clodio do Ribeiro u srednjem vijeku: istraživanje i dokumenti] autora M. Lucasa Álvareza i P. Lucasa Domíngueza te „Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira” [Diplomatska zbirka cistercitskog samostana Santa María de Oseira] autora M. Romaníja Martíneza,

| — | Alexandre Dumas u svojem djelu „De Pariz à Cadix” iz 1847. spominje kvalitetu kestena iz Galicije, |
| --- | --- |

—

Alexandre Dumas u svojem djelu „De Pariz à Cadix” iz 1847. spominje kvalitetu kestena iz Galicije,

| — | činjenicu da se nasadi kestena smatraju jednim od najvažnijih elemenata poljoprivrednog krajolika Galicije navodi Adel Bouhier u svojem djelu „La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire”, |
| --- | --- |

—

činjenicu da se nasadi kestena smatraju jednim od najvažnijih elemenata poljoprivrednog krajolika Galicije navodi Adel Bouhier u svojem djelu „La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire”,

| — | brojna upućivanja na fiesta del magosto (omiljen festival u čast kestena koji se održava na više mjesta u Galiciji) kao što je, na primjer, upućivanje koje Manuel Murguía navodi u svojem djelu „Historia de Galicia” [Povijest Galicije] (1865.), |
| --- | --- |

—

brojna upućivanja na fiesta del magosto (omiljen festival u čast kestena koji se održava na više mjesta u Galiciji) kao što je, na primjer, upućivanje koje Manuel Murguía navodi u svojem djelu „Historia de Galicia” [Povijest Galicije] (1865.),

| — | kesteni iz Galicije upotrebljavaju se u receptima kao što su oni koje je Manuel Puga y Parga (1874.–1917.) uključio u svoju kuharicu „La Cocina Práctica” (1905.) i brojnim jelima koja je Álvaro Cunqueiro opisao u svojem djelu „La Cocina Gallega” (1973.). |
| --- | --- |

—

kesteni iz Galicije upotrebljavaju se u receptima kao što su oni koje je Manuel Puga y Parga (1874.–1917.) uključio u svoju kuharicu „La Cocina Práctica” (1905.) i brojnim jelima koja je Álvaro Cunqueiro opisao u svojem djelu „La Cocina Gallega” (1973.).

Drugi se neizravni dokazi za raširenost, slavu i ugled kestena iz Galicije mogu pronaći pregledom učestalosti upućivanja na kestene iz Galicije na internetu u usporedbi s onima s drugih područja. Pretraživanje na tražilici Google od 20. studenoga 2008. za „castaña/s gallega/s” (kesteni iz Galicije) i istoznačnog izraza na galicijskom narječju („castaña/s galega/s”) pokazalo je 5 600 rezultata, dok je pretraživanje za „castaña/s española/s” (španjolski kesteni) imalo manje od 200 rezultata. Za kestene s drugih područja (Asturija, Andaluzija i Estremadura) bilo je manje od 20 rezultata.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak Uredbe)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/23

---

Obavijest o zahtjevu koji se odnosi na primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU

Zahtjev naručitelja – Produljenje razdoblja za donošenje provedbenih akata

(2020/C 243/11)

Komisija je 1. ožujka 2018. zaprimila zahtjev u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1). Prvi radni dan nakon primitka zahtjeva bio je 2. ožujka 2018., a prvotno razdoblje u kojem je Komisija trebala donijeti odluku o tom zahtjevu bilo je 145 radnih dana.

Zahtjev je podnijelo društvo Finavia Oyj, a odnosi se na aktivnosti povezane s pružanjem komercijalnih usluga za putnike u zračnom prijevozu u zračnoj luci Helsinki u Finskoj. Odgovarajuće obavijesti objavljene su nastranici 21. Službenog lista C 114 od 28. ožujka 2018 ., nastranici 9. Službenog lista C 359 od 5. listopada 2018 . i nastranici 3. Službenog lista C 211 od 25. lipnja 2020. Rok je produljen do 8. srpnja 2020.

U skladu s točkom 1. četvrtim odlomkom Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU Komisija može produljiti rok uz suglasnost onih koji su podnijeli zahtjev za predmetno izuzeće. Budući da je potrebna dodatna procjena zahtjeva, uz suglasnost društva Finavia Oyj razdoblje koje Komisija ima na raspolaganju za odlučivanje o zahtjevu suspendira do 30. rujna 2020. To ne utječe na mogućnost daljnjih suspenzija ili produljenja roka.

---

(1)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

---

| 23.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 243/24

---

Obavijest upućena u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1082 NOORU WALI MEHSUDU, čije je ime uvršteno na popis na koji se upućuje u člancima 2., 3. i 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

(2020/C 243/12)

1.

Popis koji je sastavio taj odbor UN-a obuhvaća:

| — | ISIL (Da’esh) i Al-Qaidu, |
| --- | --- |

—

ISIL (Da’esh) i Al-Qaidu,

| — | fizičke ili pravne osobe, subjekte, tijela i skupine povezane s ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom i |
| --- | --- |

—

fizičke ili pravne osobe, subjekte, tijela i skupine povezane s ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom i

| — | pravne osobe, subjekte i tijela čiji je vlasnik ili koje kontrolira bilo koja od tih povezanih osoba, subjekata, tijela ili skupina ili koji potonje podupiru na drugi način. |
| --- | --- |

—

pravne osobe, subjekte i tijela čiji je vlasnik ili koje kontrolira bilo koja od tih povezanih osoba, subjekata, tijela ili skupina ili koji potonje podupiru na drugi način.

Djela ili aktivnosti koje upućuju na to da su pojedinac, skupina, poduzeće ili subjekt „povezani s” ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom obuhvaćaju:

| (a) | sudjelovanje u financiranju, planiranju, olakšavanju, pripremi ili počinjenju djela ili aktivnosti Al-Qaide, ISIL-a (Da'esh) ili bilo koje njihove ćelije, pridruženog člana, odcijepljene skupine ili izvedene skupine, u vezi s njima, pod njihovim imenom, u njihovo ime ili za potporu njima; |
| --- | --- |

(a)

sudjelovanje u financiranju, planiranju, olakšavanju, pripremi ili počinjenju djela ili aktivnosti Al-Qaide, ISIL-a (Da'esh) ili bilo koje njihove ćelije, pridruženog člana, odcijepljene skupine ili izvedene skupine, u vezi s njima, pod njihovim imenom, u njihovo ime ili za potporu njima;

| (b) | nabavu, prodaju ili prijenos oružja i povezanog materijala prethodno navedenima; |
| --- | --- |

(b)

nabavu, prodaju ili prijenos oružja i povezanog materijala prethodno navedenima;

| (c) | vrbovanje za bilo koga od njih; ili |
| --- | --- |

(c)

vrbovanje za bilo koga od njih; ili

| (d) | podupiranje djela ili aktivnosti bilo koga od njih na neki drugi način. |
| --- | --- |

(d)

podupiranje djela ili aktivnosti bilo koga od njih na neki drugi način.

2.

NOOR WALI MEHSUD može u bilo kojem trenutku pravobranitelju UN-a dostaviti zahtjev, sa svom popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njegovu uvrštenju na navedeni popis UN-a. Zahtjevi se šalju na sljedeću adresu:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Telefon: +1 2129632671 |
| Telefaks: +1 2129631300/3778 |
| E-pošta: ombudsperson@un.org |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Telefon: +1 2129632671

Telefaks: +1 2129631300/3778

E-pošta: ombudsperson@un.org

Za dodatne informacije vidjeti:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Na osobe i subjekte iz Priloga I. primjenjuju se sljedeće mjere iz Uredbe (EZ) br. 881/2002:

| (1) | zamrzavanje svih financijskih sredstava i gospodarskih izvora koji pripadaju dotičnim osobama i subjektima ili su u njihovu vlasništvu ili posjedu te (opća) zabrana izravnog ili neizravnog stavljanja financijskih sredstava i gospodarskih izvora na raspolaganje dotičnim osobama i subjektima ili u njihovu korist (članci 2. i 2.a) i |
| --- | --- |

(1)

zamrzavanje svih financijskih sredstava i gospodarskih izvora koji pripadaju dotičnim osobama i subjektima ili su u njihovu vlasništvu ili posjedu te (opća) zabrana izravnog ili neizravnog stavljanja financijskih sredstava i gospodarskih izvora na raspolaganje dotičnim osobama i subjektima ili u njihovu korist (članci 2. i 2.a) i

| 2. | zabrana izravnog ili neizravnog pružanja, prodaje, dopreme ili prijenosa tehničkih savjeta, pomoći ili obuke u vezi s vojnim aktivnostima bilo kojoj dotičnoj osobi i subjektu (članak 3.). |
| --- | --- |

2.

zabrana izravnog ili neizravnog pružanja, prodaje, dopreme ili prijenosa tehničkih savjeta, pomoći ili obuke u vezi s vojnim aktivnostima bilo kojoj dotičnoj osobi i subjektu (članak 3.).

4.

| European Commission |
| --- |
| „Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

„Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Dotičnim se osobama i subjektima ukazuje i na mogućnost osporavanja Provedbene uredbe (EU) 2020/1082 na Općem sudu Europske unije u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 263. stavcima četvrtom i šestom Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

6.

Radi pravne sigurnosti, osobe i subjekti uvršteni u Prilog I. mogu podnijeti zahtjev nadležnim tijelima odgovarajuće države članice ili država članica, kako su navedena na popisu iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 881/2002, radi dobivanja dopuštenja za korištenje zamrznutih financijskih sredstava i gospodarskih izvora za osnovne potrebe ili određena plaćanja u skladu s člankom 2.a te uredbe.

---

(1)  SL L 255, 21.9.2016., str. 25.

1

(2)  SL L 238, 23.7.2020., str. 82.

2

(3)  SL L 139 29.5.2002., str. 9.

3

---