# Euroopa Liidu C 204/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 204 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik18. juuni 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 204

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik18. juuni 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2020/C 204/01 | Nõukogu soovitus, 15. juuni 2020, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2020/C 204/01

Nõukogu soovitus, 15. juuni 2020, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 204/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9838 – Altor Fund Manager/Eleda/JVAB) (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 204/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9666 – Deutsche Asphalt / KEMNA BAU Andrae / Heideasphalt) (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 204/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9331 – Danaher / GE Healthcare Life Sciences Biopharma) (
  1
  ) | 10 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 204/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9838 – Altor Fund Manager/Eleda/JVAB) (
  1
  )

1

8

2020/C 204/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9666 – Deutsche Asphalt / KEMNA BAU Andrae / Heideasphalt) (
  1
  )

1

9

2020/C 204/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9331 – Danaher / GE Healthcare Life Sciences Biopharma) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 204/05 | Euro vahetuskurss — 17. juuni 2020 | 11 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 204/06 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 204/07 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 204/08 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 14 |
| 2020/C 204/09 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 204/10 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 16 |
| 2020/C 204/11 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 17 |
| 2020/C 204/12 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 18 |
| 2020/C 204/13 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 19 |
| 2020/C 204/14 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 20 |
| 2020/C 204/15 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 21 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2020/C 204/16 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 204/05

Euro vahetuskurss — 17. juuni 2020

11

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 204/06

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

12

2020/C 204/07

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

13

2020/C 204/08

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

14

2020/C 204/09

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

15

2020/C 204/10

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

16

2020/C 204/11

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

17

2020/C 204/12

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

18

2020/C 204/13

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

19

2020/C 204/14

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

20

2020/C 204/15

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

21

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2020/C 204/16

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

22

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2020/C 204/17 | Kohtuotsus, 10. märts 2020, kohtuasjas E-3/19 Gable Insurance AG in Konkurs
  (Direktiiv 2009/138/EÜ – maksejõuetus – lõpetamismenetlus – kindlustuslepingust tulenev nõue – õiguslik kokkulepe – kindlustuslepingust tulenevate nõuete erinev käsitlemine) | 23 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 204/18 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 24 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 204/19 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 29 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2020/C 204/17

Kohtuotsus, 10. märts 2020, kohtuasjas E-3/19 Gable Insurance AG in Konkurs
  (Direktiiv 2009/138/EÜ – maksejõuetus – lõpetamismenetlus – kindlustuslepingust tulenev nõue – õiguslik kokkulepe – kindlustuslepingust tulenevate nõuete erinev käsitlemine)

(Direktiiv 2009/138/EÜ – maksejõuetus – lõpetamismenetlus – kindlustuslepingust tulenev nõue – õiguslik kokkulepe – kindlustuslepingust tulenevate nõuete erinev käsitlemine)

23

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 204/18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

24

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 204/19

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

15. juuni 2020,

milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel

(2020/C 204/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 10 Euroopa Liidu lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostöö kohta,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri, (1)

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis d sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega hinnatakse osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust vastavalt kõnealuse otsuse artiklis 6 kirjeldatud mehhanismile. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis d sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega hinnatakse osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust vastavalt kõnealuse otsuse artiklis 6 kirjeldatud mehhanismile.

| (2) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) poolt esitatud alalise struktureeritud koostöö (PESCO) aastaaruande põhjal analüüsib nõukogu kord aastas, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt kõnealuse otsuse artiklis 3 osutatud siduvamaid kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) poolt esitatud alalise struktureeritud koostöö (PESCO) aastaaruande põhjal analüüsib nõukogu kord aastas, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt kõnealuse otsuse artiklis 3 osutatud siduvamaid kohustusi.

| (3) | Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse (alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta) (2) punktis 15 märgitakse, et alates 2020. aastast peaks kõrge esindaja esitama oma aastaaruande iga aasta märtsis või aprillis, võttes arvesse osalevate liikmesriikide poolt sama aasta jaanuaris esitatud läbivaadatud ja ajakohastatud riiklikke rakenduskavasid. Nimetatud soovituse punktis 16 märgitakse, et Euroopa Liidu sõjaline komitee peaks andma poliitika- ja julgeolekukomiteele sõjalist nõu ning soovitusi, et võimaldada poliitika- ja julgeolekukomiteel valmistada iga aasta maikuuks ette nõukogu ülevaade selle kohta, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt siduvamaid kohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse (alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta) (2) punktis 15 märgitakse, et alates 2020. aastast peaks kõrge esindaja esitama oma aastaaruande iga aasta märtsis või aprillis, võttes arvesse osalevate liikmesriikide poolt sama aasta jaanuaris esitatud läbivaadatud ja ajakohastatud riiklikke rakenduskavasid. Nimetatud soovituse punktis 16 märgitakse, et Euroopa Liidu sõjaline komitee peaks andma poliitika- ja julgeolekukomiteele sõjalist nõu ning soovitusi, et võimaldada poliitika- ja julgeolekukomiteel valmistada iga aasta maikuuks ette nõukogu ülevaade selle kohta, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt siduvamaid kohustusi.

| (4) | Nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse (mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid) (3) punktis 26 märgitakse, et kõrge esindaja peaks võtma nimetatud soovitust arvesse PESCOt käsitlevas aastaaruandes, mis on abiks iga osaleva liikmesriigi poolt võetud siduvamate kohustuste täitmise hindamisel. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse (mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid) (3) punktis 26 märgitakse, et kõrge esindaja peaks võtma nimetatud soovitust arvesse PESCOt käsitlevas aastaaruandes, mis on abiks iga osaleva liikmesriigi poolt võetud siduvamate kohustuste täitmise hindamisel.

| (5) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis c sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse nimetatud otsuse lisas esitatud siduvamaid kohustusi, võttes aluseks PESCO saavutused, et kajastada liidu muutuvat julgeolekukeskkonda. Sellised otsused tehakse eeskätt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud etappide lõpus, tuginedes strateegilisele läbivaatamisele, mille käigus hinnatakse PESCO raames võetud kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis c sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse nimetatud otsuse lisas esitatud siduvamaid kohustusi, võttes aluseks PESCO saavutused, et kajastada liidu muutuvat julgeolekukeskkonda. Sellised otsused tehakse eeskätt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud etappide lõpus, tuginedes strateegilisele läbivaatamisele, mille käigus hinnatakse PESCO raames võetud kohustuste täitmist.

| (6) | Nõukogu 14. mai 2019. aasta soovituse (milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel) (4) punktis 14 märgitakse, et lisaks PESCO rakendamise seisu, sealhulgas iga osaleva liikmesriigi kohustuste riikliku rakenduskava kohase täitmise kirjeldamisele palutakse kõrgel esindajal esitada 2020. aasta aruandes ka esimesed ettepanekud PESCO esimese etapi (2018–2020) lõpus toimuva strateegilise läbivaatamise protsessi kohta, võttes arvesse muid asjakohaseid ELi algatusi, mis aitavad saavutada liidu ambitsioonitaset julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 14. mai 2019. aasta soovituse (milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel) (4) punktis 14 märgitakse, et lisaks PESCO rakendamise seisu, sealhulgas iga osaleva liikmesriigi kohustuste riikliku rakenduskava kohase täitmise kirjeldamisele palutakse kõrgel esindajal esitada 2020. aasta aruandes ka esimesed ettepanekud PESCO esimese etapi (2018–2020) lõpus toimuva strateegilise läbivaatamise protsessi kohta, võttes arvesse muid asjakohaseid ELi algatusi, mis aitavad saavutada liidu ambitsioonitaset julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas.

| (7) | Kõrge esindaja esitas 15. aprillil 2020 nõukogule oma aastaaruande PESCO rakendamise seisu kohta, mis käsitleb muu hulgas seda, kuidas iga osalev liikmesriik on täitnud oma kohustusi kooskõlas oma läbivaadatud ja ajakohastatud riikliku rakenduskavaga. |
| --- | --- |

(7)

Kõrge esindaja esitas 15. aprillil 2020 nõukogule oma aastaaruande PESCO rakendamise seisu kohta, mis käsitleb muu hulgas seda, kuidas iga osalev liikmesriik on täitnud oma kohustusi kooskõlas oma läbivaadatud ja ajakohastatud riikliku rakenduskavaga.

| (8) | Sellele tuginedes peaks nõukogu seetõttu vastu võtma soovituse, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme PESCO raames võetud kohustuste täitmisel, |
| --- | --- |

(8)

Sellele tuginedes peaks nõukogu seetõttu vastu võtma soovituse, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme PESCO raames võetud kohustuste täitmisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   Eesmärk ja kohaldamisala

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on hinnata osalevate liikmesriikide poolt PESCO raames võetud siduvamate kohustuste täitmiseks antud panuseid, tuginedes kõrge esindaja poolt 15. aprillil 2020 esitatud aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta (edaspidi „aastaaruanne“) ja kooskõlas osalevate liikmesriikide esitatud riiklike rakenduskavadega. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nõukogu 14. mail 2019 vastu võetud soovituse kohaselt sisaldab aastaaruanne ka eraldi peatükki PESCO esimese etapi (2018–2020) lõpus toimuva PESCO strateegilise läbivaatamise kohta ning selles esitatakse soovitused ja ettepanekud kohustuste, projektide, protsesside ja töömeetodite kohta, mida käesolevas soovituses käsitletakse. |
| --- | --- |

2.

II.   Tulemused ja hindamine

| 3. | Aastaaruanne annab tugeva aluse, et hinnata PESCO rakendamise seisu, sealhulgas seda, kas iga osalev liikmesriik täidab oma kohustusi kooskõlas oma riikliku rakenduskavaga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tegeledes Euroopa praeguste ja tulevaste julgeoleku- ja kaitsevajadustega, eelkõige nende praeguste ja tulevaste jõupingutustega täita oma siduvamaid kohustusi, aitavad osalevad liikmesriigid suurendada liidu suutlikkust tegutseda julgeoleku tagajana ja tema strateegilist sõltumatust ning tugevdada tema suutlikkust teha partneritega koostööd ja kaitsta oma kodanikke. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõukogu rõhutab üldiselt, et






  a) | osalevad liikmesriigid kinnitasid kaitse-eelarve ja kaitseinvesteeringute kulutustega seotud kohustuste osas positiivset arengut. Üldine progress on praeguses etapis aga jätkuvalt tagasihoidlik ja osalevaid liikmesriike julgustatakse vaatamata COVID-19 kriisi tõttu tekkinud finantsprobleemidele eraldama vajalikke vahendeid, et toetada jätkuvalt seda positiivset arengut järgnevatel aastatel. Samuti julgustatakse osalevaid liikmesriike jätkuvalt toetama Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi (näiteks varustuse hangete ning kaitseuuringute ja -tehnoloogia abil); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

osalevad liikmesriigid kinnitasid kaitse-eelarve ja kaitseinvesteeringute kulutustega seotud kohustuste osas positiivset arengut. Üldine progress on praeguses etapis aga jätkuvalt tagasihoidlik ja osalevaid liikmesriike julgustatakse vaatamata COVID-19 kriisi tõttu tekkinud finantsprobleemidele eraldama vajalikke vahendeid, et toetada jätkuvalt seda positiivset arengut järgnevatel aastatel. Samuti julgustatakse osalevaid liikmesriike jätkuvalt toetama Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi (näiteks varustuse hangete ning kaitseuuringute ja -tehnoloogia abil);

| b) | osalevatel liikmesriikidel soovitatakse tungivalt võtta oma riiklikes kaitseplaneerimise protsessides rohkem arvesse ja kasutada paremini ära suuniste ja otsuste tegemise vahendina ELi kaitseplaneerimise vahendeid, nagu võimearendusplaan (CDP), mis sisaldab ka peaeesmärgi protsessi tulemusi, strateegilised sisupaketid (Strategic Context Cases, SCC), kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine (CARD), ning samuti muid algatusi, nagu Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm või muud asjakohased ELi vahendid. Sellega seoses rõhutab nõukogu, kuivõrd oluline on, et ELi institutsioonid, organid ja asutused ning liikmesriigid suurendaksid veelgi nende vahendite ja algatuste vahelist sidusust, tunnistades samal ajal, et need on erinevad ja neil on erinev õiguslik alus; |
| --- | --- |

b)

osalevatel liikmesriikidel soovitatakse tungivalt võtta oma riiklikes kaitseplaneerimise protsessides rohkem arvesse ja kasutada paremini ära suuniste ja otsuste tegemise vahendina ELi kaitseplaneerimise vahendeid, nagu võimearendusplaan (CDP), mis sisaldab ka peaeesmärgi protsessi tulemusi, strateegilised sisupaketid (Strategic Context Cases, SCC), kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine (CARD), ning samuti muid algatusi, nagu Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm või muud asjakohased ELi vahendid. Sellega seoses rõhutab nõukogu, kuivõrd oluline on, et ELi institutsioonid, organid ja asutused ning liikmesriigid suurendaksid veelgi nende vahendite ja algatuste vahelist sidusust, tunnistades samal ajal, et need on erinevad ja neil on erinev õiguslik alus;

| c) | osalevaid liikmesriike innustatakse tegema täiendavaid edusamme kohustuste täitmisel oma kaitsesüsteemide üksteisega vastavusse viimiseks ning vaatama regulaarselt läbi kavad ja eesmärgid, mille osas tuleb tööd jätkata, eelkõige selleks, et täita olulist rolli võimete arendamisel liidus, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, tunnistades samal ajal, et see nõuab püsivaid pikemaajalisi jõupingutusi. Nõukogu tuletab meelde, et oma 14. mai 2019. aasta soovituses märkis ta, et sidusus ühelt poolt kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja võimearendusplaani ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise protsessi tulemuste vahel on olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust. Nõukogu julgustab liikmesriikide täiendavat arutelu kõnealuste protsesside vahelise sidususe kohta, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

osalevaid liikmesriike innustatakse tegema täiendavaid edusamme kohustuste täitmisel oma kaitsesüsteemide üksteisega vastavusse viimiseks ning vaatama regulaarselt läbi kavad ja eesmärgid, mille osas tuleb tööd jätkata, eelkõige selleks, et täita olulist rolli võimete arendamisel liidus, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, tunnistades samal ajal, et see nõuab püsivaid pikemaajalisi jõupingutusi. Nõukogu tuletab meelde, et oma 14. mai 2019. aasta soovituses märkis ta, et sidusus ühelt poolt kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja võimearendusplaani ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise protsessi tulemuste vahel on olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust. Nõukogu julgustab liikmesriikide täiendavat arutelu kõnealuste protsesside vahelise sidususe kohta, kui see on asjakohane;

| d) | osalevad liikmesriigid peaksid operatiivtulemuste kiireks parandamiseks suurendama oma jõupingutusi, et täita vägede kättesaadavuse, siirdavuse ja koostegutsemisvõime tugevdamisega seotud kohustusi, sealhulgas täites täielikult ELi lahingugruppide nimekirja, kiirreageerimise andmebaasi ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide ja operatsioonide vajaduste märgukirjad. Eelkõige on oluline, et nende ÜJKP missioonide ja operatsioonide toetamisse antav panus paraneks nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt, pidades silmas ka kõige nõudlikumaid missioone. Osalevate liikmesriikide siduvama kohustuse – järgida ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ühisel rahastamisel ambitsioonikat lähenemisviisi – rakendamine on seotud Athena mehhanismi läbivaatamisega ja kavandatava Euroopa rahutagamisrahastu loomisega nõukogu poolt, mida liikmesriigid praegu arutavad; |
| --- | --- |

d)

osalevad liikmesriigid peaksid operatiivtulemuste kiireks parandamiseks suurendama oma jõupingutusi, et täita vägede kättesaadavuse, siirdavuse ja koostegutsemisvõime tugevdamisega seotud kohustusi, sealhulgas täites täielikult ELi lahingugruppide nimekirja, kiirreageerimise andmebaasi ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide ja operatsioonide vajaduste märgukirjad. Eelkõige on oluline, et nende ÜJKP missioonide ja operatsioonide toetamisse antav panus paraneks nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt, pidades silmas ka kõige nõudlikumaid missioone. Osalevate liikmesriikide siduvama kohustuse – järgida ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ühisel rahastamisel ambitsioonikat lähenemisviisi – rakendamine on seotud Athena mehhanismi läbivaatamisega ja kavandatava Euroopa rahutagamisrahastu loomisega nõukogu poolt, mida liikmesriigid praegu arutavad;

| e) | osalevad liikmesriigid on näidanud võrreldes 2019. aastal esitatud ajakohastatud riiklike rakenduskavadega vähest edasiminekut meetmete võtmisel, et kõrvaldada võimealased puudujäägid, mis on kindlaks tehtud võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise käigus, muu hulgas suure mõjuga võimealaste eesmärkide rakendamise hindamisel, ning peaksid seetõttu kaaluma suuremate jõupingutuste tegemist, et seada riiklikus planeerimises rohkem esikohale Euroopa koostööpõhise lähenemisviisi kasutamist. Osalevad liikmesriigid peaksid samuti näitama, kuidas nende kaitsevõime arendamise projektid tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi; |
| --- | --- |

e)

osalevad liikmesriigid on näidanud võrreldes 2019. aastal esitatud ajakohastatud riiklike rakenduskavadega vähest edasiminekut meetmete võtmisel, et kõrvaldada võimealased puudujäägid, mis on kindlaks tehtud võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise käigus, muu hulgas suure mõjuga võimealaste eesmärkide rakendamise hindamisel, ning peaksid seetõttu kaaluma suuremate jõupingutuste tegemist, et seada riiklikus planeerimises rohkem esikohale Euroopa koostööpõhise lähenemisviisi kasutamist. Osalevad liikmesriigid peaksid samuti näitama, kuidas nende kaitsevõime arendamise projektid tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi;

| f) | osalevad liikmesriigid peavad veel suurendama oma jõupingutusi, et täita kohustusi, mis on seotud osalemisega vajaduse korral suurtes ühistes või Euroopa varustusprogrammides Euroopa Kaitseagentuuri raames. |
| --- | --- |

f)

osalevad liikmesriigid peavad veel suurendama oma jõupingutusi, et täita kohustusi, mis on seotud osalemisega vajaduse korral suurtes ühistes või Euroopa varustusprogrammides Euroopa Kaitseagentuuri raames.

| 6. | Võttes arvesse aastaaruandes iga riikliku rakenduskava kohta esitatud järeldusi ja soovitusi, julgustatakse iga osalevat liikmesriiki vastavalt sellele jätkama jõupingutusi ja läbi vaatama oma panust siduvamate kohustuste täitmisesse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Võttes arvesse, et PESCO eesmärk on aidata kaasa liidu ambitsioonitaseme saavutamisele julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas, sealhulgas kõige nõudlikumaid missioone silmas pidades, tuleb teha täiendavat tööd, et määratleda „kõiki aspekte hõlmav ühtne väekogum“ kooskõlas PESCO ühisteates nimetatud parameetritega. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kuna liikmesriikidel on vaid „ühtsed jõud“, mida nad saavad kasutada eri raamistikes, aitab liikmesriikide võimete arendamine ELi raamistikes ka tugevdada kaitsevõimet, mis on võimaluse korral kättesaadav muude raamistike, sealhulgas ÜRO ja NATO jaoks. |
| --- | --- |

8.

III.   Riiklikud rakenduskavad

| 9. | Kuigi riiklikes rakenduskavades esitatud teabe kvaliteet on üldiselt paranenud, kutsutakse osalevaid liikmesriike üles veelgi parandama esitatava teabe kvaliteeti ja tagama selle asjakohane detailsus, pöörates erilist tähelepanu sihtotstarbeliste tulevikku suunatud kavade väljatöötamisele selle kohta, kuidas nad kavatsevad aidata kaasa siduvamate kohustuste ja PESCO täpsemate eesmärkide täitmisele. Kuna riiklikud rakenduskavad peaksid olema oluliseks aluseks poliitilisele järelevalvele, hoo säilitamisele ja läbipaistvuse tagamisele osalevate liikmesriikide vahel, rõhutab nõukogu vajadust parandada nende poliitilist mõõdet, et hõlbustada poliitilisel tasandil arutelusid siduvamate kohustuste osas tehtud edusammude üle. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Osalevaid liikmesriike kutsutakse üles pidama PESCO sekretariaadiga jätkuvalt kahepoolseid dialooge oma tulevaste riiklike rakenduskavade läbivaatamise ja ajakohastamise üle, et tagada omavaheline läbipaistvus ning veelgi suurendada PESCO raames nõutava ja esitatava teabe sidusust ja ühtsust. |
| --- | --- |

10.

IV.   PESCO projektid

| 11. | Enamik PESCO raames väljatöötatavast 47 projektist aitab eeldatavasti kaasa ELi võimete arendamise prioriteetide rakendamisele, kusjuures 24 neist käsitlevad suure mõjuga võimealaseid eesmärke otseselt ja 12 teevad seda kaudselt. Kolme projekti raames on esmane operatsioonivõime juba saavutatud ja 23 projekti raames on esmane operatsioonivõime plaanitud saavutada aastatel 2020–2023. Enam kui kaks kolmandikku (30) projektidest, sealhulgas mõned, mis algatati juba 2018. aasta märtsis ja novembris, on siiski alles ideefaasis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Võttes arvesse nõukogule esitatud 28. veebruari 2020. aasta eduaruannet PESCO projektide kohta, kutsutakse osalevaid liikmesriike üles keskenduma oma projektide kiirele ja tõhusale rakendamisele, et saavutada oodatavad väljundid ja tulemused, eesmärgiga täita siduvamad kohustused. Osalevaid liikmesriike innustatakse samuti tõhustama ja kiirendama projektikorralduskavade vastuvõtmiseni viivaid protsesse, eesmärgiga saavutada kiiremini suurem selgus ja kindlus seoses uute projektidega. Samuti tuletab nõukogu meelde vajadust parandada PESCO projektide edenemise läbivaatamise protsessi, kasutades selgeid, suunatud ja läbipaistvaid kriteeriume, mis töötatakse välja tihedas koostöös osalevate liikmesriikidega. Peale selle rõhutab nõukogu, et kui projektiosalised teevad projektide puhul kindlaks raskused tulemuste saavutamisel, tuleks neid projekte kas muuta või need lõpetada, et tagada kõikide PESCO projektide asjakohasus ja usutavus. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nõukogu leiab, et projektide edenemise paremaks hindamiseks ja koostoime kindlakstegemiseks tuleks korraldada PESCO projektide haldamise teemalisi seminare ja projektide edenemise teemalisi üritusi, et hõlbustada osalevate liikmesriikide vahelist edasist arutelu. Samuti tunnistab nõukogu vajadust projektide väljatöötamise ja haldamisega seotud mõistetest ja määratlustest ühiselt paremini arusaamise järele. Lisaks peaks PESCO sekretariaat jätkama taotluse korral eksperditeadmiste pakkumist ning hõlbustama suhtlemist teiste ELi osalejatega seoses võimaliku koostoimega muudes asjakohastes ELi institutsioonilistes raamistikes välja töötatud ELi vahendite ja algatustega, et tagada läbipaistvus ja kaasavus ning vältida ebavajalikku dubleerimist. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nõukogu rõhutab, et vajaduse korral tuleks kaaluda projektikoosluste moodustamist või projektide liitmist või rühmitamist, et suurendada koostoimet ja projektide mõjutõhusust, hoida kokku ressursse ja vältida dubleerimist, ja kui projektiosalised nõustuvad, kaaludes toetava rolli andmist PESCO sekretariaadile. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tulevaste PESCO projektiettepanekute kindlaksmääramisel soovitab nõukogu jätkuvalt kasutada lähtealusena kokkulepitud ELi võimete arendamise prioriteete, mis tulenevad võimearendusplaanist ja mis sisaldavad suure mõjuga võimealaseid eesmärke, ning kasutada rakendamissuunisena seonduvat strateegilist sisupaketti. Lisaks tuleks selleks, et aidata osalevaid liikmesriike koostööprojektide võimaluste kindlaksmääramisel, sealhulgas operatsioonide valdkonnas, kasutada teenäitajana kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise koondanalüüsi tulemusi ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruande järeldusi. Nõukogu rõhutab, et sobivad PESCO projektid, kui need on rahastamiskõlblikud, võivad saada rahastamist tulevasest Euroopa Kaitsefondist. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kuigi osalevaid liikmesriike innustatakse esitama jätkuvalt projektiettepanekuid, mis hõlmavad laia teemaderingi, kutsub nõukogu samuti üles esitama ettepanekuid juba olemasolevatel võimetel põhinevate projektide kohta, mille raskuskese on suunatud rohkem operatsioonidele ja millel on suurem lühiajaline mõju. Selleks võib töötada koos osalevate liikmesriikidega välja täpsemaid või täiendavaid kriteeriume selliste suurema küpsusastmega projektiettepanekute väljavalimiseks, mis aitavad otseselt kaasa võimearendusplaanis, sealhulgas suure mõjuga võimealastes eesmärkides kindlaks määratud puudujääkide leevendamisele. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kooskõlas oma 2019. aasta juuni järeldustega julgeoleku ja kaitse kohta ELi üldise strateegia raames jääb nõukogu ootama, et võimalikult kiiresti võetakse vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike, vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktile g ning artiklile 9, PESCO teatises esitatud suunistele ning nõukogu otsusele (ÜVJP) 2018/909, (5) millega kehtestatakse PESCO projektide ühised projektijuhtimise reeglid. |
| --- | --- |

17.

V.   PESCO strateegiline läbivaatamine

| 18. | 2019. aasta detsembris käivitati osalevate liikmesriikide juhitud PESCO strateegilise läbivaatamise protsess, mille käigus hinnati PESCO siduvamate kohustuste täitmist, nagu on sätestatud otsuses (ÜVJP) 2017/2315. V osas esitatud ettepanekud ja soovitused tuginevad osalevate liikmesriikide erinevatele aruteludele ja panustele, sealhulgas aastaaruandes esitatud soovitustele.
  Kohustused |
| --- | --- |

18.

Kohustused

| 19. | Nõukogu rõhutab, et praegune siduvamate kohustuste pakett on osutunud tugevaks suuniseks, mille abil tagada PESCO ühtne rakendamine, ning seetõttu ei tohiks seda praeguses etapis muuta. Nõukogu rõhutab siiski ka vajadust suurendada jõupingutusi nende siduvamate kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Lisaks rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid peaksid leppima käesoleval aastal toimuva PESCO strateegilise läbivaatamise protsessi raames kokku järgmise PESCO etapi (2021–2025) eesmärkides ja konkreetsetes tulemustes, sealhulgas kaaludes muutuvat julgeolekuolukorda silmas pidades uusi koostöövaldkondi, eeskätt – kuid sellega piirdumata – kliimamuutusi, võitlust hübriidohtudega, kübervaldkonda, tehisintellekti, kosmosega seotud aspekte, energiajulgeolekut ja merendusjulgeolekut, ning samuti leppima kokku käegakatsutavates tulemustes, mis tuleb saavutada nii võimete kui ka operatsioonidega seotud küsimustes. Peale selle tuleks võtta arvesse keerulistele hädaolukordadele, näiteks pandeemiatele reageerimisega seotud kindlakstehtud keskpika perspektiivi ja pikaajalisi tagajärgi ja väljakutseid, mida saab käsitleda PESCO raamistikus. Täpsemaid eesmärke käsitleva nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse läbivaatamisel ja ajakohastamisel tuleks võtta arvesse kõiki eespool nimetatud aspekte. Nõukogu rõhutab vajadust kasutada selle protsessi ühe osana PESCO strateegilist läbivaatamist, et määrata kindlaks need projektid, mis hakkavad konkreetseid tulemusi andma 2025. aastaks. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Nõukogu rõhutab, et tuleks täiendavalt uurida võimalusi, kuidas parandada järelmeetmeid kõikide siduvamate kohustuste täitmisele, sealhulgas poliitilisel tasandil ning poliitika- ja julgeolekukomitee kaudu, eelkõige seal, kus nõukogu ei pidanud kõrge esindaja poolt hinnatud edusamme piisavaks, nimelt operatsioonidega seotud kohustuste puhul, aga ka Euroopa koostööpõhise lähenemisviisiga seotud kohustuste puhul. Samuti julgustatakse jätkama arutelusid edunäitajate üle, mis võiksid aidata osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist ja hõlbustada edusammude hindamist vastavalt nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse punktile 2. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Nõukogu rõhutab, et võib kaaluda ja täiendavalt analüüsida innovatiivseid stiimuleid PESCO operatsioonidega seotud kohustuste täitmise edendamiseks, pöörates eriti tähelepanu vägede kättesaadavuse, siirdavuse ja koostegutsemisvõime parandamisele seoses ÜJKP missioonide ja operatsioonidega. Nõukogu rõhutab, et seejuures tuleks samuti arvesse võtta käimasolevat tööd ja panustada tulevastesse jõupingutustesse seoses ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ühise rahastamisega. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nõukogu rõhutab, et arutelud strateegiliste suuniste üle ja nende ELi tasandi ohtude analüüs, mis tuleb viia lõpule 2020. aasta lõpuks, peaksid viima selgemate juhisteni ELi algatuste, nagu PESCO kohta. See vajalik protsess võiks veelgi aidata kujundada Euroopa ühist julgeoleku- ja kaitsekultuuri, mis tugineb meie ühistele väärtustele ja eesmärkidele ning austab liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Nõukogu tunnistab vajadust jätkata jõupingutusi, sealhulgas PESCO strateegilise läbivaatamise kaudu, et tagada sidusus ja koordineeritus erinevate ELi kaitsealgatuste vahel (kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine, PESCO ja tulevane Euroopa Kaitsefond), tegutsedes liikmesriikide hoolika poliitilise järelevalve all ja nende suuniste alusel, sealhulgas ministrite tasandil, tunnistades samal ajal, et need algatused on erinevad ja neil on erinev õiguslik alus.
  Projektid |
| --- | --- |

24.

Projektid

| 25. | Nõukogu rõhutab, et PESCO projektitsükkel tuleks viia kooskõlla kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tsükliga, et kasutada selle järeldusi ja soovitusi koostööprojektide võimaluste suunanäitajana ning pakkuda osalevatele liikmesriikidele paremat raamistikku ambitsioonikamate projektiettepanekute esitamiseks, sealhulgas operatsioonide valdkonnas. Lisaks on ÜJKP missioonide ja operatsioonide jaoks eriline tähtsus peaeesmärgi protsessi tulemustel, mida tuleks arvesse võtta uute PESCO projektide kavandamisel, et tugevdada operatsioonidega seotud kohustuste täitmist. Need kaalutlused peaksid suunama projektide esitamise tsükli määratlemist, võttes samal ajal arvesse tasakaalu halduskoormuse ning PESCO projektide tulemuste ja kvaliteedi vahel.
  Protsessid |
| --- | --- |

25.

Protsessid

| 26. | Seoses riiklike rakenduskavade tsükliga kutsub nõukogu PESCO sekretariaati üles pakkuma välja detailseid viise, kuidas parandada PESCO riiklike rakenduskavade ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tsüklite ning peaeesmärgi protsessi vahelist sidusust. Selle eesmärk peaks olema ka vähendada halduskoormust ja parandada riiklike rakenduskavade kvaliteeti, samuti tagada asjakohane detailsusaste. Samal ajal rõhutab nõukogu vajadust tagada vajalik poliitiline hoog ning näha ette nõukogu roll igal aastal PESCO küsimuses strateegiliste suuniste ja juhiste andjana. Samuti peaks nõukogu kaaluma võimalust kohandada ajakavasid, mis on osalevatele liikmesriikidele ette nähtud PESCO dokumentide esitamiseks, sealhulgas riiklike rakenduskavade ja projektiettepanekute esitamiseks. |
| --- | --- |

26.

VI.   Edasised sammud

| 27. | Nõukogu palub:






  — | PESCO sekretariaadil valmistada ette ja korraldada koos osalevate liikmesriikidega 2020. aastal temaatilisi seminare, et veelgi parandada asjaomaseid PESCO protsesse (sealhulgas tulevased PESCO riiklikud rakenduskavad, projektitsüklid ja -protsessid, riiklike rakenduskavade ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise vaheline sidusus ning peaeesmärgi protsess) ning määrata kindlaks PESCO peamised poliitikaeesmärgid ja sihid aastateks 2021–2025 seoses etapiviisilise täitmise ja kitsamate eesmärkide kohandamise ettevalmistamisega; |
| --- | --- | --- |

27.

—

PESCO sekretariaadil valmistada ette ja korraldada koos osalevate liikmesriikidega 2020. aastal temaatilisi seminare, et veelgi parandada asjaomaseid PESCO protsesse (sealhulgas tulevased PESCO riiklikud rakenduskavad, projektitsüklid ja -protsessid, riiklike rakenduskavade ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise vaheline sidusus ning peaeesmärgi protsess) ning määrata kindlaks PESCO peamised poliitikaeesmärgid ja sihid aastateks 2021–2025 seoses etapiviisilise täitmise ja kitsamate eesmärkide kohandamise ettevalmistamisega;

| — | PESCO sekretariaadil töötada välja viisid, kuidas parandada järelmeetmeid ja uurida võimalusi stiimulite loomiseks mõningate kohustuste täitmise jaoks, mida osalevad liikmesriigid ei ole veel piisavalt täitnud; |
| --- | --- |

—

PESCO sekretariaadil töötada välja viisid, kuidas parandada järelmeetmeid ja uurida võimalusi stiimulite loomiseks mõningate kohustuste täitmise jaoks, mida osalevad liikmesriigid ei ole veel piisavalt täitnud;

| — | PESCO sekretariaadil esitada enne 2020. aasta lõppu dokumendi PESCO strateegilise läbivaatamise lõpuleviimise heakskiitmiseks ning |
| --- | --- |

—

PESCO sekretariaadil esitada enne 2020. aasta lõppu dokumendi PESCO strateegilise läbivaatamise lõpuleviimise heakskiitmiseks ning

| — | osalevatel liikmesriikidel vaadata läbi oma riiklikud rakenduskavad, et neid vajaduse korral ajakohastada. |
| --- | --- |

—

osalevatel liikmesriikidel vaadata läbi oma riiklikud rakenduskavad, et neid vajaduse korral ajakohastada.

Brüssel, 15. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

1

(2)  ELT C 88, 8.3.2018, lk 1.

2

(3)  ELT C 374, 16.10.2018, lk 1.

3

(4)  ELT C 166, 15.5.2019, lk 1.

4

(5)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/909, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide ühised projektijuhtimise reeglid (ELT L 161, 26.6.2018, lk 37).

5

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/8

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9838 – Altor Fund Manager/Eleda/JVAB)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/02)

11. juunil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9838 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9838 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/9

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9666 – Deutsche Asphalt / KEMNA BAU Andrae / Heideasphalt)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/03)

4. juunil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9666 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9666 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/10

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9331 – Danaher / GE Healthcare Life Sciences Biopharma)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/04)

18. detsembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9331 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9331 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/11

---

Euro vahetuskurss (1)

17. juuni 2020

(2020/C 204/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1232 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,65 |
| DKK | Taani kroon | 7,4560 |
| GBP | Inglise nael | 0,89448 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5123 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0669 |
| ISK | Islandi kroon | 152,40 |
| NOK | Norra kroon | 10,7050 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,561 |
| HUF | Ungari forint | 344,50 |
| PLN | Poola zlott | 4,4467 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8355 |
| TRY | Türgi liir | 7,7012 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6292 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5204 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7049 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7395 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5650 |
| KRW | Korea vonn | 1 362,21 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,2289 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9602 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5460 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 948,04 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8095 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,273 |
| RUB | Vene rubla | 78,1853 |
| THB | Tai baat | 35,055 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,8521 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,9416 |
| INR | India ruupia | 85,5505 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1232

JPY

Jaapani jeen

120,65

DKK

Taani kroon

7,4560

GBP

Inglise nael

0,89448

SEK

Rootsi kroon

10,5123

CHF

Šveitsi frank

1,0669

ISK

Islandi kroon

152,40

NOK

Norra kroon

10,7050

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,561

HUF

Ungari forint

344,50

PLN

Poola zlott

4,4467

RON

Rumeenia leu

4,8355

TRY

Türgi liir

7,7012

AUD

Austraalia dollar

1,6292

CAD

Kanada dollar

1,5204

HKD

Hongkongi dollar

8,7049

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7395

SGD

Singapuri dollar

1,5650

KRW

Korea vonn

1 362,21

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,2289

CNY

Hiina jüaan

7,9602

HRK

Horvaatia kuna

7,5460

IDR

Indoneesia ruupia

15 948,04

MYR

Malaisia ringit

4,8095

PHP

Filipiini peeso

56,273

RUB

Vene rubla

78,1853

THB

Tai baat

35,055

BRL

Brasiilia reaal

5,8521

MXN

Mehhiko peeso

24,9416

INR

India ruupia

85,5505

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/12

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/06)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Comiso – Roma Fiumicino ja Roma Fiumicino – Comiso
  Comiso – Milano Linate ja Milano Linate – Comiso
  Comiso – Milano Malpensa ja Milano Malpensa – Comiso
  Comiso – Bergamo Orio al Serio ja Bergamo Orio al Serio – Comiso |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Comiso – Roma Fiumicino ja Roma Fiumicino – Comiso

Comiso – Milano Linate ja Milano Linate – Comiso

Comiso – Milano Malpensa ja Milano Malpensa – Comiso

Comiso – Bergamo Orio al Serio ja Bergamo Orio al Serio – Comiso

Lepingu kehtivusaeg

1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

E-post: osp@enac.gov.it

| Veebisait: | http://www.mit.gov.it
  http://www.enac.gov.it |
| --- | --- |

Veebisait:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/13

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/07)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Comiso – Roma Fiumicino ja Roma Fiumicino – Comiso
  Comiso – Milano Linate ja Milano Linate – Comiso
  Comiso – Milano Malpensa ja Milano Malpensa – Comiso
  Comiso – Bergamo Orio al Serio ja Bergamo Orio al Serio – Comiso |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 1. august 2020 |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise uus kuupäev | 1. november 2020 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viitedokument


  ELT C 69, 3.3.2020, lk 10

  Lisateave:





  Ministero delle Infrastrutture e dei trasporti |
| Dipartimento per i trasporti, la navigazione, gli affari generali ed il personale |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0641583690 |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Comiso – Roma Fiumicino ja Roma Fiumicino – Comiso

Comiso – Milano Linate ja Milano Linate – Comiso

Comiso – Milano Malpensa ja Milano Malpensa – Comiso

Comiso – Bergamo Orio al Serio ja Bergamo Orio al Serio – Comiso

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

1. august 2020

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise uus kuupäev

1. november 2020

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viitedokument

ELT C 69, 3.3.2020, lk 10

Lisateave:

Ministero delle Infrastrutture e dei trasporti

Dipartimento per i trasporti, la navigazione, gli affari generali ed il personale

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Roma

ITALIA

Tel +39 0641583690

| Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| --- |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0644596515 |

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

| Veebisait | http://www.mit.gov.it
  http://www.enac.gov.it |
| --- | --- |

Veebisait

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

| E-post: | dg.ta@pec.mit.gov
  osp@enac.gov.it |
| --- | --- |

E-post:

dg.ta@pec.mit.gov

osp@enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/14

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/08)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Trapani–Trieste ja Trieste–Trapani
  Trapani–Brindisi ja Brindisi–Trapani
  Trapani–Parma ja Parma–Trapani
  Trapani–Ancona ja Ancona–Trapani
  Trapani–Perugia ja Perugia–Trapani
  Trapani–Napoli ja Napoli–Trapani |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 15. juuli 2020 |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise uus kuupäev | 1. november 2020 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viitedokument


  ELT C 29, 28.1.2020, lk 10

  Lisateave:





  Ministero delle Infrastrutture e dei trasporti |
| Dipartimento per i trasporti, la navigazione, gli affari generali ed il personale |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0641583690 |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Trapani–Trieste ja Trieste–Trapani

Trapani–Brindisi ja Brindisi–Trapani

Trapani–Parma ja Parma–Trapani

Trapani–Ancona ja Ancona–Trapani

Trapani–Perugia ja Perugia–Trapani

Trapani–Napoli ja Napoli–Trapani

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

15. juuli 2020

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise uus kuupäev

1. november 2020

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viitedokument

ELT C 29, 28.1.2020, lk 10

Lisateave:

Ministero delle Infrastrutture e dei trasporti

Dipartimento per i trasporti, la navigazione, gli affari generali ed il personale

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Roma

ITALIA

Tel +39 0641583690

| Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| --- |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0644596515 |

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

Veebisait: http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

E-post: dg.ta@pec.mit.gov

osp@enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/15

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/09)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Trapani–Ancona ja Ancona–Trapani |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Trapani–Ancona ja Ancona–Trapani

Lepingu kehtivusaeg

1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

E-post: osp@enac.gov.it

| Veebisait: | http://www.mit.gov.it
  http://www.enac.gov.it |
| --- | --- |

Veebisait:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/16

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/10)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Trapani–Brindisi ja Brindisi–Trapani |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Trapani–Brindisi ja Brindisi–Trapani

Lepingu kehtivusaeg

1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

E-post: osp@enac.gov.it

| Veebisait: | http://www.mit.gov.it
  http://www.enac.gov.it |
| --- | --- |

Veebisait:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/17

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/11)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Trapani–Napoli ja Napoli–Trapani |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Trapani–Napoli ja Napoli–Trapani

Lepingu kehtivusaeg

1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

E-post: osp@enac.gov.it

Veebisait http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/18

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/12)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Trapani–Parma ja Parma–Trapani |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Trapani–Parma ja Parma–Trapani

Lepingu kehtivusaeg

1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

E-post: osp@enac.gov.it

| Veebisait: | http://www.mit.gov.it
  http://www.enac.gov.it |
| --- | --- |

Veebisait:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/19

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/13)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Trapani – Perugia ja Perugia – Trapani |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Trapani – Perugia ja Perugia – Trapani

Lepingu kehtivusaeg

1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

E-post: osp@enac.gov.it

| Veebisait | http://www.mit.gov.it |
| --- | --- |
| | http://www.enac.gov.it |

Veebisait

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/20

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/14)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Trapani – Trieste ja Trieste – Trapani |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Trapani – Trieste ja Trieste – Trapani

Lepingu kehtivusaeg

1. november 2020 kuni 31. oktoober 2023

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

E-post: osp@enac.gov.it

| Veebisait | http://www.mit.gov.it |
| --- | --- |
| | http://www.enac.gov.it |

Veebisait

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/21

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 204/15)

| Liikmesriik | Hispaania |
| --- | --- |
| Lennuliin | Melilla–Almería/Granada/Sevilla |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. jaanuar 2021 kuni 31. detsember 2021 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana |
| Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| Madrid |
| ESPAÑA |

Liikmesriik

Hispaania

Lennuliin

Melilla–Almería/Granada/Sevilla

Lepingu kehtivusaeg

1. jaanuar 2021 kuni 31. detsember 2021

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

Madrid

ESPAÑA

E-post: osp.dgac@mitma.es

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/22

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2020/C 204/16)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11. märts 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 84744 |
| Otsuse number | 017/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | The Hywind Tampen Project |
| Õiguslik alus | Enova programmi „Täismahuline uuenduslik energia- ja kliimatehnoloogia“ alla kuuluv abikava „Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamine“ |
| Meetme liik | Üksikabi |
| Eesmärk | Taastuvenergia, keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 2 229,6 miljonit Norra krooni (diskonteeritud) |
| Abi osakaal | 43,5 % |
| Majandussektor | Elektrienergia tootmine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Enova SF
  Brattørkaia 17A
  7010 Trondheim
  NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11. märts 2020

Juhtumi number

84744

Otsuse number

017/20/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

The Hywind Tampen Project

Õiguslik alus

Enova programmi „Täismahuline uuenduslik energia- ja kliimatehnoloogia“ alla kuuluv abikava „Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamine“

Meetme liik

Üksikabi

Eesmärk

Taastuvenergia, keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

2 229,6 miljonit Norra krooni (diskonteeritud)

Abi osakaal

43,5 %

Majandussektor

Elektrienergia tootmine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Enova SF

Brattørkaia 17A

7010 Trondheim

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/23

---

KOHTUOTSUS,

10. märts 2020,

kohtuasjas E-3/19

Gable Insurance AG in Konkurs

(Direktiiv 2009/138/EÜ – maksejõuetus – lõpetamismenetlus – kindlustuslepingust tulenev nõue – õiguslik kokkulepe – kindlustuslepingust tulenevate nõuete erinev käsitlemine)

(2020/C 204/17)

Kohtuasjas E-3/19, Gable Insurance AG in Konkurs, on Liechtensteini Vürstiriigi kohus (Fürstliches Landgericht) esitanud kohtule EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artikli 34 alusel TAOTLUSE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) (kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga) tõlgendamist. Kohus koosseisus esimees Páll Hreinsson, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Bernd Hammermann tegi 10. märtsil 2020 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

| 1. | Et nõuet saaks käsitada kindlustuslepingust tuleneva nõudena direktiivi 2009/138/EÜ artikli 268 lõike 1 punkti g tähenduses, peab see põhinema kindlustusjuhtumil, mis leidis aset enne kindlustuslepingu tühistamist. Kindlustuslepingust tuleneva nõude ulatus ei piirdu aga nõuetega, mis on tekkinud, esitatud või tunnustatud enne lõpetamismenetluse algatamist, kui nõude summat ei saa veel täielikult kindlaks määrata. Vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 274 lõike 2 punktile g sätestatakse siseriiklikus õiguses erieeskirjad ja -tingimused nõuete esitamiseks, kontrollimiseks ja tunnustamiseks, sealhulgas tähtajad nõuete esitamiseks ja kindlustuslepingust tulenevate nõuete summa lõplikuks kindlaksmääramiseks juhtudel, kui osa võlast ei ole veel teada, tingimusel et kindlustuslepingust tulenevad nõuded on muude nõuete suhtes ülimuslikud kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 275 lõike 1 punktiga a.
  Kindlustusmakse nõuet, mis tekib kindlustuslepingu tühistamise tõttu pärast lõpetamismenetluse algatamist, ei loeta kindlustuslepingust tulenevaks nõudeks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 268 lõike 1 punkti g tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Et nõuet saaks käsitada kindlustuslepingust tuleneva nõudena direktiivi 2009/138/EÜ artikli 268 lõike 1 punkti g tähenduses, peab see põhinema kindlustusjuhtumil, mis leidis aset enne kindlustuslepingu tühistamist. Kindlustuslepingust tuleneva nõude ulatus ei piirdu aga nõuetega, mis on tekkinud, esitatud või tunnustatud enne lõpetamismenetluse algatamist, kui nõude summat ei saa veel täielikult kindlaks määrata. Vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 274 lõike 2 punktile g sätestatakse siseriiklikus õiguses erieeskirjad ja -tingimused nõuete esitamiseks, kontrollimiseks ja tunnustamiseks, sealhulgas tähtajad nõuete esitamiseks ja kindlustuslepingust tulenevate nõuete summa lõplikuks kindlaksmääramiseks juhtudel, kui osa võlast ei ole veel teada, tingimusel et kindlustuslepingust tulenevad nõuded on muude nõuete suhtes ülimuslikud kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 275 lõike 1 punktiga a.

Kindlustusmakse nõuet, mis tekib kindlustuslepingu tühistamise tõttu pärast lõpetamismenetluse algatamist, ei loeta kindlustuslepingust tulenevaks nõudeks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 268 lõike 1 punkti g tähenduses.

| 2. | Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 268 lõike 1 punkt d ja artikli 274 lõike 2 punkt i ei kohusta EMP riike lõpetamismenetluse lõpetamisel saavutama õiguslikku kokkulepet võlausaldajaga, kuid ka ei välista seda. Lõpetamismenetluse lõpetamise nõuded tuleb kindlaks määrata siseriikliku õigusega, järgides kindlustusvõlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 268 lõike 1 punkt d ja artikli 274 lõike 2 punkt i ei kohusta EMP riike lõpetamismenetluse lõpetamisel saavutama õiguslikku kokkulepet võlausaldajaga, kuid ka ei välista seda. Lõpetamismenetluse lõpetamise nõuded tuleb kindlaks määrata siseriikliku õigusega, järgides kindlustusvõlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtet.

| 3. | Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 275 lõike 1 punktiga a ei ole vastuolus kindlustuslepingust tulenevate nõuete esitamist, kontrollimist ja tunnustamist käsitlevad siseriiklikud eeskirjad, mille tulemusena liigitatakse ja järjestatakse kindlustuslepingust tulenevad nõuded erinevalt, tingimusel et need eeskirjad tagavad kindlustuslepingust tulenevate nõuete ülimuslikkuse muude nõuete suhtes ning et kindlustusvõlausaldajaid koheldakse nõuete esitamisel, kontrollimisel ja tunnustamisel võrdselt. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 275 lõike 1 punktiga a ei ole vastuolus kindlustuslepingust tulenevate nõuete esitamist, kontrollimist ja tunnustamist käsitlevad siseriiklikud eeskirjad, mille tulemusena liigitatakse ja järjestatakse kindlustuslepingust tulenevad nõuded erinevalt, tingimusel et need eeskirjad tagavad kindlustuslepingust tulenevate nõuete ülimuslikkuse muude nõuete suhtes ning et kindlustusvõlausaldajaid koheldakse nõuete esitamisel, kontrollimisel ja tunnustamisel võrdselt.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/24

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 204/18)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„LIMONE DELL’ETNA“

ELi nr: PGI-IT-02444 – 12.12.2018

KPN () KGT (X)

1.   Nimi

„Limone dell’Etna“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Limone dell’Etna“ tähistatakse Etna rannikuäärses piirkonnas ehk põhjas Alcantara jõe ja Catania kommuuni põhjapiiri vahele jäävas piirkonnas kasvanud sidruneid. Sellega märgitakse botaanilise liigi Citrus limon (L.) Burm kultivare 'Femminello' (ja selle kloone) ning 'Monachello'. Seos geograafilise piirkonnaga tugineb toote tunnustele ja omadustele.

Tarbimiseks ringlusse laskmisel peab toode olema järgmiste tunnuste ja omadustega:

| Kultivar
  ja tootmisperioodid | Viljade omadused | Kvaliteediparameetrid |
| --- | --- | --- |
| 'Femminello'

  'Primofiore'
  talvised viljad
  15. septembril või pärast seda koristatud viljad | koore värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;
  kuju: elliptiline;
  kaal: vähemalt 90 g;
  viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; | mahla omadused:
  värvus: sidrunikollane
  mahlasisaldus > 34 %
  happesus > 5,5 %
  lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7
  eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % |
| 'Femminello'

  'Bianchetto' või 'Maiolino'
  kevadine sidrun
  1. aprillil või pärast seda koristatud viljad | koore värvus: helekollane;
  kuju: elliptiline või munakujuline;
  kaal: vähemalt 90 g;
  viljaliha värvus: kollane; | mahla omadused:
  värvus: sidrunikollane
  mahlasisaldus > 34 %
  happesus > 5,5 %
  lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7
  eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % |
| 'Femminello'

  'Verdello' (või suvine sidrun)
  15. mail või pärast seda koristatud viljad | koore värvus: rohelisest helekollaseni;
  kuju: elliptiline-kerakujuline;
  kaal: vähemalt 80 g;
  viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; | mahla omadused:
  värvus: sidrunikollane
  mahlasisaldus > 30 %
  happesus > 5,5 %
  lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7
  eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % |
| 'Monachello'

  'Primofiore'
  talvised viljad
  15. oktoobril või pärast seda koristatud viljad | koore värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;
  kuju: elliptiline;
  kaal: vähemalt 90 g;
  viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; | mahla omadused:
  värvus: sidrunikollane
  mahlasisaldus > 25 %
  happesus > 5,5 %
  lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7
  eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % |
| 'Monachello'

  'Bianchetto' või 'Maiolino'
  kevadine sidrun
  1. aprillil või pärast seda koristatud viljad | koore värvus: helekollane;
  kuju: elliptiline või munakujuline;
  kaal: vähemalt 90 g;
  viljaliha värvus: kollane; | mahla omadused:
  värvus: sidrunikollane
  mahlasisaldus > 25 %
  happesus > 5,5 %
  lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7
  eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % |
| 'Monachello'

  'Verdello' (või suvine sidrun)
  15. mail või pärast seda koristatud viljad | koore värvus: rohelisest helekollaseni;
  kuju: elliptiline-kerakujuline;
  kaal: vähemalt 80 g;
  viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; | mahla omadused:
  värvus: sidrunikollane
  mahlasisaldus > 25 %
  happesus > 5,5 %
  lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7
  eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % |

Kultivar

ja tootmisperioodid

Viljade omadused

Kvaliteediparameetrid

'Femminello'

'Primofiore'

talvised viljad

15. septembril või pärast seda koristatud viljad

koore värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;

kuju: elliptiline;

kaal: vähemalt 90 g;

viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;

mahla omadused:

värvus: sidrunikollane

mahlasisaldus > 34 %

happesus > 5,5 %

lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7

eeterlike õlide sisaldus > 0,3 %

'Femminello'

'Bianchetto' või 'Maiolino'

kevadine sidrun

1. aprillil või pärast seda koristatud viljad

koore värvus: helekollane;

kuju: elliptiline või munakujuline;

kaal: vähemalt 90 g;

viljaliha värvus: kollane;

mahla omadused:

värvus: sidrunikollane

mahlasisaldus > 34 %

happesus > 5,5 %

lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7

eeterlike õlide sisaldus > 0,3 %

'Femminello'

'Verdello' (või suvine sidrun)

15. mail või pärast seda koristatud viljad

koore värvus: rohelisest helekollaseni;

kuju: elliptiline-kerakujuline;

kaal: vähemalt 80 g;

viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;

mahla omadused:

värvus: sidrunikollane

mahlasisaldus > 30 %

happesus > 5,5 %

lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7

eeterlike õlide sisaldus > 0,3 %

'Monachello'

'Primofiore'

talvised viljad

15. oktoobril või pärast seda koristatud viljad

koore värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;

kuju: elliptiline;

kaal: vähemalt 90 g;

viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;

mahla omadused:

värvus: sidrunikollane

mahlasisaldus > 25 %

happesus > 5,5 %

lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7

eeterlike õlide sisaldus > 0,3 %

'Monachello'

'Bianchetto' või 'Maiolino'

kevadine sidrun

1. aprillil või pärast seda koristatud viljad

koore värvus: helekollane;

kuju: elliptiline või munakujuline;

kaal: vähemalt 90 g;

viljaliha värvus: kollane;

mahla omadused:

värvus: sidrunikollane

mahlasisaldus > 25 %

happesus > 5,5 %

lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7

eeterlike õlide sisaldus > 0,3 %

'Monachello'

'Verdello' (või suvine sidrun)

15. mail või pärast seda koristatud viljad

koore värvus: rohelisest helekollaseni;

kuju: elliptiline-kerakujuline;

kaal: vähemalt 80 g;

viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;

mahla omadused:

värvus: sidrunikollane

mahlasisaldus > 25 %

happesus > 5,5 %

lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7

eeterlike õlide sisaldus > 0,3 %

Kaitstud geograafilise tähisega „Limone dell’Etna“ puuviljad tuleb turustada värskelt, need peavad kuuluma ekstra- või I klassi ning olema suurusega 3, 4, 5 või 6.

Lisaks eespool nimetatud puuviljadele võib kaitstud geograafiline tähis „Limone dell’Etna“ olla puuviljadel, mille klass, suurus, kuju, kaal või koore värvus on sätestatust erinevad, tingimusel, et need vastavad mahla konkreetsetele kvaliteedinäitajatele ning eeterlike õlide sisaldusele, ning neid võib kasutada üksnes töötlemiseks. Selliseid puuvilju ei tohi müüa lõpptarbijale värskete puuviljadena.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Limone dell’Etna“ tootmise etapid peavad toimuma allpool punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Limone dell’Etna“ sidrunid võib tarbimisse lasta lahtiselt või ükskõik millises kehtivatele õigusaktidele vastavas pakendis.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kleebised tuleb kinnitada kõigile lahtiselt tarbimisse lastud puuviljadele. Kleebistel peab olema kaitstud geograafilise tähise „Limone dell’Etna“ logo, mida on kirjeldatud ja näidatud allpool.

„Limone dell’Etna“ sidrunid võib lasta tarbimisse jaemüügi teel ning neil on nähtaval kohal etikett, millel on sama teave, mis on nõutud pakendil esitamiseks.

Töötlemiseks ettenähtud sidruneid, mida ei tohi müüa lõpptarbijale värskete viljadena, võib müüa lahtiselt, kleebisteta, kehtivatele õigusaktidele vastavates pakendites või mahutites, mille vähemalt ühel küljel on selgete ja loetavate tähtedega trükitud sõnad „Limone dell’Etna GP destinato alla transformazione“ (KTG „Limone dell’Etna“, ette nähtud töötlemiseks) ning millele on märgitud kultivar ja partii, või otse spetsialiseeritud sõidukite haagistest, kus on muude kui kaitstud geograafilise tähisega „Limone dell’Etna“ puuviljade esinemine rangelt keelatud.

Lisaks Euroopa kaitstud geograafilise tähise sümbolile, allpool kirjeldatud kaitstud geograafilisele tähisele „Limone dell’Etna“ ning seadusega nõutavale teabele peab pakendi etiketil olema selgelt ja loetavalt ka kultivari nimi, toote klass ja suurus. Lubatud on kasutada jaemüüja kaubamärke, kui need ei eksita tarbijat ja on lubatud kehtivate õigusaktidega. Keelatud on lisada muid kirjeldusi või sõnu kui need, mis on tootespetsifikaadis sõnaselgelt lubatud, sealhulgas omadussõnu nagu fine („hea“), superiore („suurepärane“), selezionato („valitud“), scelto („valik“) jne. Kiidusõnu ei tohi kasutada.

Kaitstud geograafilise tähise „Limone dell’Etna“ logo

Logol on kujutatud kahte sidrunit ja sõnu „Limone dell’Etna IGP“ (kaitstud geograafiline tähis „Limone dell’Etna“).

Logo ei tohi mingil viisil muuta ega osaliselt kasutada või muuta.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus „Limone dell’Etna“ sidrunid kasvavad, asub Catania provintsis Joonia mere ja Etna mäe vahelisel maaribal ning hõlmab järgmiste kommuunide haldusterritooriumeid: Aci Bonaccorsi, Aci Castello, Aci Catena, Aci Sant’Antonio, Acireale, Calatabiano, Castiglione di Sicilia, Fiumefreddo di Sicilia, Giarre, Mascali, Piedimonte Etneo, Riposto, Santa Venerina, San Gregorio di Catania, Valverde, Zafferana Etnea.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos toote ja geograafilise piirkonna vahel on selle silmapaistvaks tegemisel tähtsaim element ning see põhineb puuvilja kvaliteediomadustel.

Nimetusega „Limone dell’Etna“ tähistatakse Etna mäe alumiste nõlvade piirkonnas kasvanud sidruneid ning see tuletab meelde piirkonnale iseloomulikud kvaliteediomadused ja elemendid ning selle traditsiooni, mida on rohkem kui kaks sajandit põlvest põlve edasi antud.

Mis puutub kvaliteediomadustesse, siis „Limone dell’Etna“ vilja koores on väga palju õlinäärmeid ning see sisaldab tugeva aromaatsusega eeterlikke õlisid. Eelkõige paistab silma tsitraal (aldehüüdide geraniaali ja neraali segu), mis annab iseloomuliku sidrunimaitse.

Tootes „Limone dell’Etna“ olevate eeterlike õlide kvaliteediomadused annavad puuviljadele eripära, mida tarbijad hindavad. Neid omadusi on ka uuritud. Täpsemalt ilmneb endise Tsitruseliste Katseinstituudi – praeguse Acireales asuva Põllumajandusuuringute ja põllumajandusökonoomika analüüsi nõukogu (CREA-OFA) Oliivide, Puuviljade ja Tsitruseliste Uurimiskeskuse – ja Messina Ülikooli orgaanilise keemia instituudi läbi viidud uuringutest, milles käsitleti Sitsiilia tüüpilistes piirkondades proovideks võetud 'Femminello' kultivari sidrunitest saadud essentside kvaliteeti, et „Limone dell’Etna“ tootmispiirkonnast pärit viljadest saadud eeterlikke õlisid iseloomustab keskmine tsitraalisisaldus (3,61 %), mis on kõrgem kui muudest uuritud piirkondadest saadud sidrunitel, nimelt Siracusast (3,49 %) ja Bagheriast (3,29 %) (allikas: Industrie e Conserve nr 2, 1969, lk-d 110–116).

Sama on leitud „Limone dell’Etna“ sordi 'Monachello' puhul. Vastavalt ühele teisele Acireales asuva Oliivide, Puuviljade ja Tsitruseliste Uurimiskeskuse läbi viidud uuringule, mis käsitles 'Monachello' kultivari sidrunitest saadud essentside kvaliteeti, iseloomustab „Limone dell’Etna“ tootmispiirkonnast pärit puuviljadest saadud eeterlikke õlisid keskmisest suurem tsitraalisisaldus, sest nende geraniaali- ja neraalisisaldus – vastavalt 1,67 ja 0,82 % – on suurem kui sidrunitel, mis on pärit Lascarist (Palermo provintsist) (0,70–0,59 % ja 0,85–0,72 %) ning Barcellona Pozzo di Gottost (Messina provintsist) (1,15 % ja 0,77 %) (allikas: „Contributo alla conoscenza delle essenze di limone di alcune cultivar italiane“ väljaandes Rivista Italiana Essenze, Profumi, Piante Officinali, Aromi, Saponi, Cosmetici, XLVII köide, nr 7, juuli 1965, lk-d 370–377; „Ricerche sugli olii essenziali del flavedo di 44 cloni di limone“ väljaandes Essenze Derivati Agrumari, LVII köide, nr 3, juuli–september 1987; „Determinazione delle caratteristiche analitiche e della composizione enantiomerica di oli essenziali agrumari ai fini dell’accertamento della purezza e della qualità“ väljaandes Essenze Derivati Agrumari, 74. köide, nr 1, jaanuar–aprill 2004).

„Limone dell’Etna“ sidrunite kvaliteedi põhjuseks võib pidada asjaolu, et need arenevad ja küpsevad pinnase ja kliima poolest väga konkreetses keskkonnas, kus on vulkaanilise Etna mäe läheduses olevatele piirkondadele iseloomulikud vulkaanilised mullad ning mere tõttu leebem kliima.

„Limone dell’Etna“ sidruneid kasvatatakse eri arenguastmes olevatel vulkaanilistel muldadel, mis asuvad vanadel vulkaaniliste kivimite formatsioonidel. Mullaterade suurus ja mulla tekstuur on heterogeensed: määratletud piirkonna mägise osa mullad on üsna õhukese kihina, väga kaljuse pealispinnaga, liivase tekstuuriga ja väga kivised, samal ajal kui rannikuosas on mullad väga arenenud, paksema kihina ja saviliiva tekstuuriga (allikas: keemiliste ja põllumajanduslike analüüside labor, SOAT (tehnilise abi tegevusüksus), Acireale).

Lisaks CREA-OFAs läbi viidud uuringutest (Acta Italus Hortus, nr 9, 2013, lk-d 61–65; Food Chemistry, nr 211, 2016, lk-d 734–740) nähtub, et „Limone dell’Etna“ sisaldab suurel määral mangaani ja strontsiumi selle konkreetse maatüübi, mis on tänu vulkaanilise Etna mäe olemasolule valdavalt vulkaaniline, ning basaltkivimite koostise tõttu.

Lisaks pinnast iseloomustavale tunnusele on muid looduslikke tegureid, mis aitavad luua „Limone dell’Etna“ kasvamiseks optimaalseid tingimusi.

„Limone dell’Etna“ kasvatuspiirkonna kliimat mõjutavad tegurid on peamiselt temperatuurid ja topograafia.

Temperatuure mõjutavad tugevasti Joonia mere lähedus ja Etna kihtvulkaani olemasolu. Soodsate temperatuuride tõttu on sidrunikasvatus sajandite jooksul levinud Etna rannikupiirkonnas ning rannikuga vahetult piirnevates mägedes, põhjas Alcantara jõe ja lõunas Catania kommuuni põhjapiiri vahelises piirkonnas.

Topograafial on tähtis roll sademete kindlaksmääramisel: laiuskraadil, mida iseloomustab poolkuiv või kuiv kliima, toob vulkaani olemasolu kaasa tugevad sademed, mille koguhulk sidrunikasvatuspiirkondades on umbes 600–700 mm aastas. Suvetormid, mida esineb suhteliselt sageli mäe idaküljel, aitavad hoida temperatuure madalal.

Etna mäe idakülje õhuniiskuse näitudest, viidates eelkõige Acireales asuvale CREA-OFA ilmajaamale (194 m merepinnast kõrgemal), ilmneb, et viimase 27 aasta jooksul (1990–2017) oli keskmine aastane niiskus umbes 67 %, keskmine maksimumniiskus ei ületa 88 % ja keskmine miinimumniiskus ei lange alla 43 %.

Päikesepaiste ja tuul on teised põllukultuuridele otsustavat mõju avaldavad kliimategurid.

Collegio Pennisi seirejaama igakuises bülletäänis (1936–1939) registreeritud keskmised päikesepaiste tunnid (allikas: Il clima di Acireale nei suoi elementi metereologici anno 1943) näitavad, et Acireales on see tundide arv suurem kui teistes linnades. Seda kinnitavad sama seirejaama pilvisuse näidud.

Ainult „Limone dell’Etna“ piirkonnale on iseloomulik spetsiaalne kasvatusmeetod, tuntud ka kui forzatura (sundimine) või secca (kuiv). Kohalike tootjate kasutatav meetod võimaldab puuvilja toota suvel ning on iseloomulik „Limone dell’Etna“ kasvatuspiirkonnale.

Selle meetodi, mis võimaldab sundida puid õitsema suvel ja andma vilju järgmise aasta maist septembrini, mõtlesid kolm sajandit tagasi välja Joonia/Etna piirkonna spetsialistid, seda on põlvest põlve edasi antud rohkem kui kaks sajandit ning see on veel praegugi Acireale rannikupiirkonnale omane. Kastmist ei toimu juunis/juulis, tekitades seeläbi puul veestressi. Pärast kõnealust perioodi kastmist järk-järgult intensiivistades ja lämmastikväetisega väetamist stimuleerides äratatakse puu sunnitud puhkeseisundist ja see vallandab teistkordse õitsemise, mille tagajärjel annab puu järgmisel aastal vilju. Selle meetodi abil saadud vilju tuntakse nimega verdelli.

Etna mäe kuvandi ja sidrunikasvatuse vaheline seos ulatub väga kaugesse minevikku, nagu näitab sajandi algusest pärit siidpaber, millesse sidrunid olid pakendites mähitud.

Viiteid Etna sidrunikasvatusele võib leida ka kõnealuse ajastu romaanidest. 1894. aastal kirjutas Federico De Roberto raamatus „I Vicerè“ („Asevalitsejad“) tööst, mida tehti pinnase taastamiseks ja vee otsimiseks, „kaevates läbi Mongibello sajanditevanuse laava“ apelsini- ja sidrunipuude istutamiseks.

Etna sidrunikasvatus on hästi tuntud oma tootmistraditsiooni poolest, mis on seda rohkem kui kaks sajandit iseloomustanud. Bibliograafilistes uurimustes ilmnes suurt ajaloolist ja teaduslikku huvi pakkuv töö, nimelt Etna sidrunikasvatust käsitlev uuring, mille viis läbi tuntud 20. sajandi alguse teadlane Giulio Savastano ja mis avaldati 1922. aastal raamatus „Annali della Regia Stazione Sperimentale di Agrumicoltura e Frutticoltura di Acireale“ pealkirja „La biologia colturale del limone nel versante orientale etneo“ all. Selles töös kõneles Savastano ajaloolistest, bioloogilistest ja agronoomilistest põhjustest, miks sidrunipuud on leidnud endale ideaalse keskkonna Etna mäe idakülje rannikupiirkonnas, mida kirjeldatakse kui Etna sidrunipiirkonda (regione etnea del limone), mis nüüd, 100 aastat hiljem, vastab „Limone dell’Etna“ geograafilisele piirkonnale.

Senini kasutusel olevad kohanimed Riviera dei Limoni ja Città del Lemone Verdello annavad tunnistust sellest, kui oluline on sidrunikasvatuse ajalugu sellele piirkonnale.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Spetsifikaadi konsolideeritud tekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/29

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 204/19)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Malostonska kamenica“

ELi nr: PDO-HR-02426 – 22.8.2018

KPN (X) KGT ()

1.   Nimetus(ed)

„Malostonska kamenica“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Taksonoomiliselt kuulub „Malostonska kamenica“ söödava austri Ostrea edulis Linnaeus, 1758, liikide hulka.

„Malostonska kamenica“ on tugeva ehitusega, asümmeetriline, eripoolmeline, mõnikord habras karp, millel on korrapäratu ovaalne kuju ja korrapäratud servad. Vasakpoolne (alumine) poole (karp) on nõgus ja parempoolne (ülemine) poole on lame ning sulgub vasaku poolme sisse. Poolmed on kollakad, hallikaspruunid või kollakasrohelised lilla või punaka nüansiga. Poolmete ornamentika koosneb kontsentrilistest vagudest või joontest, soontest ja ribidest ning lehehelvestest. Samuti võivad näha olla kiirjad sooned ja ribid. Poolme sisemus on pärlmuttervalge, mõnikord mitmevärviliste laikudega.

Pehme kude ehk „liha“ täidab enamuse poolme õõnest ning on söödav ilma kuumtöötlemata. Koemassi liha iseloomustab läikiv, valkjas-kollakas, püsiv, kumer ja paisunud rasvmoodustis, samas kui mantli servad on väga tumedad, tavaliselt mustad, ning loovad seetõttu tugeva kontrasti heleda ja läikiva koemassiga.

Turule laskmisel peab „Malostonska kamenica“ olema elus ja järgmiste omadustega:

| — | selle poolmed peavad olema terved, ilma kahjustuste või deformatsioonita, ning puhastatud saastavatest organismidest ja muudest lisanditest; |
| --- | --- |

—

selle poolmed peavad olema terved, ilma kahjustuste või deformatsioonita, ning puhastatud saastavatest organismidest ja muudest lisanditest;

| — | liha peab olema rasvase tekstuuriga, mis sulab suus ning on hammustamisel pehme ja mahlane; sel peab olema iseloomulik, magus ja soolane, tasakaalustatud maitse, mille annab koemassi magusa ja täidlase maitse ning meremineraalide meeldiva maitse kombinatsioon, viimases domineerib joodi lõhn, mis püsib suus; |
| --- | --- |

—

liha peab olema rasvase tekstuuriga, mis sulab suus ning on hammustamisel pehme ja mahlane; sel peab olema iseloomulik, magus ja soolane, tasakaalustatud maitse, mille annab koemassi magusa ja täidlase maitse ning meremineraalide meeldiva maitse kombinatsioon, viimases domineerib joodi lõhn, mis püsib suus;

| — | süsivesikute minimaalne sisaldus lihas peab olema 25 milligrammi grammi kuivaine kohta; |
| --- | --- |

—

süsivesikute minimaalne sisaldus lihas peab olema 25 milligrammi grammi kuivaine kohta;

| — | liha indeksväärtus, st liha osakaal kogu karbi kaalust (märja liha kaal / kogu karbi kaal × 100), peab olema veebruarist juulini ja septembris suurem kui 10,5 ning ülejäänud aastal üle 6,5; |
| --- | --- |

—

liha indeksväärtus, st liha osakaal kogu karbi kaalust (märja liha kaal / kogu karbi kaal × 100), peab olema veebruarist juulini ja septembris suurem kui 10,5 ning ülejäänud aastal üle 6,5;

| — | lisaks lihale peab poolme sees olema iseloomulik läbipaistev ja selge poolmetevaheline vedelik, mida iseloomustab loodetevööndi merevetikate värskendav lõhn; |
| --- | --- |

—

lisaks lihale peab poolme sees olema iseloomulik läbipaistev ja selge poolmetevaheline vedelik, mida iseloomustab loodetevööndi merevetikate värskendav lõhn;

| — | ühe austri miinimumpikkus peab olema 7 sentimeetrit ja miinimumkaal 60 grammi. |
| --- | --- |

—

ühe austri miinimumpikkus peab olema 7 sentimeetrit ja miinimumkaal 60 grammi.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kasvatamise esimene etapp hõlmab juveniilse „Malostonska kamenica“ koristamist, mis hõlmab juveniilsete austrite kogumisaluste ettevalmistamist ja paigaldamist ning sobivate austrite liigitamist ja sortimist. Teine etapp hõlmab juveniilsete austrite kultiveerimist kasvanduses, kuni need saavutavad kaubandusliku pikkuse. Kaht kasvatusmeetodit eristab: kasvatamine kastides ja võrkudes ning tsementeerimine. Tavaliselt neid kahte meetodit kombineeritakse.

„Malostonska kamenica“ kasvatamine toimub ujuvfarmides.

Kõik eespool nimetatud „Malostonska kamenica“ tootmisetapid kuni turustamiseks koristamiseni peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote ükskõik millises müügipakendis turule laskmisel peab märgisel olema nimi „Malostonska kamenica“ ning see peab olema muust kirjast selgelt eristatav tähtede (tüpograafia) suuruse, tüübi ja värvuse järgi.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus kõik „Malostonska kamenica“ tootmisetapid toimuvad, hõlmab Horvaatia Vabariigile kuuluva Mali Stoni lahe vesi. Mali Stoni laht on Neretva kanali 28 km pikkune osa, mis ulatub loode- ja edelasuunas mandri ja Pelješaci poolsaare kallaste vahele. Kõige laiemas kohas Drače sadama ja Soline koopa vahel on see 6,1 km. Laht hõlmab ühes otsas olevast Kuta koopast kuni teises otsas, kus lahe laius on 4,5 km, asuva Pelješaci Rati neeme ja mandril oleva Rivine neemeni ulatuvat piirkonda.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

„Malostonska kamenica“ eripära põhineb Mali Stoni lahe ainulaadsetel looduslikel omadustel, mille tõttu on see määratud kaitsealaks, ning Mali Stoni lahes sajandite pikkusel austrite kultiveerimisel omandatud asjatundlikkusel. Mali Stoni lahe vete ainulaadsed omadused, toidu optimaalne kogus ja koostis, merevee suurepärane kvaliteet ning traditsioonilise oskusteabe ja asjatundlikkuse kasutamine kajastuvad otseselt selle hinnatud toote kvaliteedis ja organoleptilistes omadustes.

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Mali Stoni laht on läbi ajaloo olnud tuntud „Malostonska kamenica“ kasvatamise kohana. Tänu selle eripärastele ökoloogilistele tingimustele on teadlased lahe vastu huvi üles näidanud ja teinud siin põhjaliku uuringu alates 1979. aastast. Selle uuringu tulemuste tõttu määrasid pädevad riigiasutused selle 1983. aastal kaitsealaks. See on tänapäevani erimerekaitseala.

Mali Stoni lahte iseloomustab märkimisväärne magevee juurdevool merealustest allikatest, Neretva jõest ja mandrilt minema uhutud sademetest. Need veed toimivad temperatuuri ja soolsuse erilise reguleerijana ning rikastavad Mali Stoni lahte toitainetega, muutes piirkonna väga viljakaks. Mali Stoni laht on madal, selle keskmine sügavus on 15 m ning sel on mudane merepõhi, mis mitte ainult ei aita säilitada karbikasvatuse konkreetseid ökoloogilisi tingimusi, vaid soosib ka tootmismeetodeid.

Mali Stoni lahe geograafilise rannikupiirkonna eripära seisneb selle taimestikus, milles domineerivad võsamaa ja iilekstamme metsamaa; nende taimejäägid on ladestunud ranniku pinnakihti, hoides ära mullaerosiooni. Kõnealune taimestik võimaldab toitainetel (fosfaatidel, silikaatidel, nitraatidel) ja mineraalainetel voolata järk-järgult mandrilt merre, aidates kaasa toodet „Malostonska kamenica“ oluliste toitainetega varustavate fütoplanktoni populatsioonide tasakaalustatud arengule.

Vete omadusi mõjutavad ka tuuled. Põhja- ja lõunatuulte mõju all väljub vesi Mali Stoni lahest pinnakihis ja siseneb lahte põhjakihis, tuues endaga kaasa süvamere planktoniliike. Seevastu tugevad läänetuuled võimendavad Neretva jõe mõju, vähendades seeläbi soolsuse väärtusi. Madalates vetes tekivad võimsad merehoovused, mis kulgevad eri suundades. Tänu sellele on lahe merevesi hästi hapnikurikas ja tagab planktonsööda hea leviku.

Toitainete pidev vool mandrilt, võimsad hoovused, tuulte mõju ja termohaliinsed omadused üheskoos moodustavad erilise planktoni kogukonna. Mali Stoni lahes on leitud ühtekokku 195 mikrofütoplanktoni liiki. Kogu aasta jooksul domineerivad ränivetikad ja gümnodinoid-vaguviburvetikad, ehkki talvel tekib lahes mikrozooplanktoni tihe populatsioon, eriti 20 liigist koosnevad tintinniidide rühmad.

Karbikasvatuse traditsioon Mali Stoni lahes, eriti pidades silmas austreid, pärineb Rooma impeeriumi (Plinius –Naturalis Historia) ja Dubrovniku Vabariigi (Stoni vürsti 1641. aasta korraldus) aegadest. Esimene kättesaadav arhivaal austrite looduslikelt kasvualadelt kogumise ja poolkasvatuse kohta Mali Stoni lahes pärineb 1573. aastast. Austrikasvatus oli väljakujunenud juba 16. sajandiks, mil selle üle otsustasid Dubrovniku Vabariigi esindajad Stonis. Esimese kaubandusliku karbikasvatuse Dalmaatsia rannikul rajas kapten Stijepo Bjelovučić Sutvidi koopasse, Drače lähedale, 1889. aastal, täiustades märkimisväärselt austrite kasvatusmeetodit selles piirkonnas.

Mali Stoni lahe austrikasvatuse sajanditepikkuse traditsiooni käigus on kohalikud karbikasvatajad kogunud konkreetset oskusteavet ja asjatundlikkust. Need kasvatajad õppisid aja jooksul üha paremini tundma tootmispiirkonna omadusi, oma kasvatusmeetodeid pidevalt kohandades ja tõhustades, et parandada kasvatatavate austrite kogust ja kvaliteeti.

Üks kasvatusprotsessidest on seotud Mali Stoni lahe planktoni rohkusega, millel on positiivne mõju austrite kasvule ja seisundile, aga soodustab ka saastavate organismide intensiivset kasvu, mis aeglustab austrite arengut. Seetõttu puhastavad kohalikud kasvatajad austreid neist saastavatest organismidest sagedamini, valides edasiseks kasvatamiseks välja üksnes parimad austrid. Kuna austrid on algetappides väga tundlikud, eemaldatakse saastavad organismid käsitsi, mis võimaldab uurida austreid ükshaaval enne väljavalimist või kõrvalejätmist. Parima kvaliteediga austrite kultiveerimiseks korratakse eespool nimetatud protsessi 3–5 korda ühe tootmistsükli jooksul.

5.2.   Toote kvaliteedi üksikasjad

„Malostonska kamenica“ eripära põhineb eeskätt liha organoleptilistel omadustel.

„Malostonska kamenica“ liha iseloomustab läikiv, valkjas-kollakas, püsiv, kumer ja paisunud rasvmoodustis, mis tekib glükogeeni kuhjumise tõttu koemassi. Glükogeen on varuaine ning sugunäärmete koe ehitamiseks ja arendamiseks vajaliku energia allikas kudemisprotsessis. See talletatakse lõpuste kohal olevasse koemassi aduktor- ja liigeselihaste vahel. Glükogeen on glükoosi polüsahhariid, mis moodustab peaaegu kogu süsivesikute osakaalu austri lihas. Glükogeeni sisaldus „Malostonska kamenica“ lihas on suurim talvel ja varakevadel, mis tähendab, et auster on sel perioodil kõige rasvasem ja paksem.

Lisaks rasvkoele ehk lihale on „Malostonska kamenica“ poolme sees iseloomulik läbipaistev ja selge poolmetevaheline vedelik, mida iseloomustab loodetevööndi merevetikate värskendav lõhn.

Liha on rasvase tekstuuriga ning hammustamisel pehme ja mahlane, iseloomuliku magusa ja soolase tasakaalustatud maitsega. Selle maitse annab koemassi magusa ja täidlase maitse ning meremineraalide meeldiva maitse kombinatsioon, viimases domineerib joodi lõhn, mis püsib suus. Glükogeenivarudega koemass sulab suus, tekitades äratuntava magusa ja täidlase maitse. Iseloomulik mineraalimaitse tuleneb lihas ja poolmetevahelises vedelikus sisalduvate mineraalainete kombinatsioonist.

„Malostonska kamenica“ liha – mis koosneb peaaegu täielikult glükogeenist – süsivesikute sisaldus varieerub vastavalt aastaajale. „Malostonska kamenica“ äratuntava mahlasuse ja magususega seotud miinimumkvaliteedi tagamiseks peab süsivesikute minimaalne sisaldus olema 25 milligrammi grammi kuivaine kohta.

„Malostonska kamenica“ kaubandusliku kvaliteedi määrab peamiselt mantli õõnes oleva liha kogus, st lihaindeks. A. Gavrilović jt kontrollisid Mali Stoni lahe „Malostonska kamenica“ liha kvaliteeti teaduslikus uuringus ja tuvastasid vastavalt Prantsuse standardile (FREMER, 2003), et „Malostonska kamenica“ saab lihaindeksi (märja liha kaal / kogu karbi kaal × 100) järgi jagada kolme eri kvaliteedirühma. Lihaindeks näitab, et seitsmel kuul aastas (veebruarist juulini ja septembris) kuulub „Malostonska kamenica“ vastavalt Prantsuse standardile kõrgeimasse klassi (catégorie spéciale, lihaindeks > 10,5) ning ülejäänud aastal suurepärasesse klassi (catégorie fine, lihaindeks 6,5–10,5). Madalaimat klassi – klassifitseerimata (non classées, lihaindeks < 6,5) – ei tuvastatud. See näitab, et „Malostonska kamenica“ on aastaringselt silmapaistva kvaliteediga, eriti arvestades, et madalamas klassis „suurepärane“ on väärtused väga lähedal kõnealuse klassi maksimumstandardile (A. Gavrilović jt, „Utjecaj indeksa kondicije i stupnja infestacije ljušture polihetom Polydora spp, na kvalitetu europske plosnate kamenice Ostrea edulis (Linneaus, 1758) iz Malostonskog zaljeva“, 2008).

Geneetiliste analüüside tulemused osutavad samuti „Malostonska kamenica“ eripärale, kinnitades selle populatsiooni geneetilist mitmekesisust, mis erineb muudest analüüsitud austripopulatsioonidest haplotüüpide eri arvu poolest (Lisa 4.20. Ruđer Boškovići Instituut, projekti lõpparuanne „Zaštita proizvodnje malostonske kamenice dokazivanjem autohtonosti“, 2009).

„Malostonska kamenica“ sai nime Mali Stoni lahe järgi, kus austreid kasvatatakse. Nimi ilmus esimest korda 1970ndatel, mil hakati seda igapäevaselt kasutama (A. Šimunović, „Problemi uzgoja kamenica u Malostonskom zaljevu“, 1975).

„Malostonska kamenica“ tuntust näitas kogu Horvaatias läbiviidud küsitlus. 1 000 vastajast koosneva valimiga kuues Horvaatia piirkonnas läbiviidud küsitluse tulemused osutavad „Malostonska kamenica“ laialdasele tuntusele. Küsimusele „Kas olete kuulnud tootest „Malostonska kamenica“?“ vastas 56 % vastajatest jaatavalt.

19. sajandi lõpus sai „Malostonska kamenica“ mitu diplomit. See võitis 1936. aastal Londonis toimunud maailmanäitusel peaauhinna, teenides kvaliteedi eest kuldmedali.

5.3.   Geograafilise piirkonna ja toote vaheline põhjuslik seos

„Malostonska kamenica“ eriomadused on saadud selle geograafilise piirkonna, kus neid kasvatatakse, keskkonnategurite mõjul ning tulenevad osaliselt kohalike karbikasvatajate traditsioonilistest kasvatusmeetoditest.

Suurim keskkonnategur on magevesi, mis siseneb Mali Stoni lahte eri allikatest. See magevesi vähendab merevee soolsust ning samal ajal toimib ka soojuse reguleerijana. Merevee aastaajaliste kõrgete ja madalate temperatuuride ning soolsuse vähendamise teel väheneb omakorda nende tegurite negatiivne mõju austrite kasvule ja arengule. Samuti rikastab magevesi Mali Stoni lahte toitainetega, muutes piirkonna väga viljakaks, ning iseloomulik taimestik võimaldab toitainetel (fosfaatidel, silikaatidel, nitraatidel) ja mineraalainetel voolata järk-järgult mandrilt merre, aidates kaasa toodet „Malostonska kamenica“ oluliste toitainetega varustavate fütoplanktoni populatsioonide tasakaalustatud arengule. Reguleeritud temperatuur ja soolsus ning füto- ja mikrozooplanktoni populatsioonide ühtlane areng kajastuvad „Malostonska kamenica“ aastaringselt püsivalt kõrges lihaindeksis. See kinnitab lahe eritingimuste ja austri aastaringse kvaliteedi vahelist seost. Lisaks toitainete pakkumisele suurendab magevee suurenenud vool ka mineraalainete kontsentratsiooni Mali Stoni lahes, mis omakorda mõjutab nende mineraalainete – eriti tsingi, raua ja joodi – kuhjumist austri lihasse.

Samuti võivad „Malostonska kamenica“ bioloogilist eripära mõjutada Mali Stoni lahe ökoloogilised eritingimused ja selle geograafiline eraldatus, nagu kajastub selle geneetilises mitmekesisuses võrreldes muude populatsioonidega. Asjaolu, et „Malostonska kamenica“ on täielikult kohandunud oma kohaliku keskkonnaga, võimaldab kombineerituna traditsiooniliste kasvatusmeetoditega maksimaalselt ära kasutada selle geneetilist potentsiaali, mida võib lõppkokkuvõttes näha toote organoleptilistes eriomadustes.

Mali Stoni lahe ökoloogilistel eritingimustel on positiivne mõju „Malostonska kamenica“ reproduktiivtsüklile, mille tagajärjeks on kaks korda aastas toimuv suure vastsete kontsentratsiooniga kudemistsükkel. Mali Stoni lahes on Aadria mere suurim vastsete kontsentratsioon ning see on ainus Aadria mere osa, kus õnnestub vastseid kaks korda aastas korjata (M. Meštrov ja A. Požar-Domac, „Bitna svojstva ekosistema Malostonskog zaljeva i zaštita“, 1981, A. Šimunović, „Stanje i problemi uzgoja kamenice i dagnje u Malostonskom zaljevu“, 2001). Lisaks austrikasvatuseks erakordselt soodsatele tingimustele Mali Stoni lahes kinnitab kaks korda aastas toimuv kudemistsükkel taas kord „Malostonska kamenica“ eripära ja selle võimet oma erilist geneetilist potentsiaali maksimaalselt ära kasutada.

Traditsiooniliste kasvatusprotsesside, sh sagedane saastavatest organismidest käsitsi puhastamine, ning austrite valimise erimeetodi, kus edasiseks kasvatamiseks valitakse välja üksnes parimad isendid, kasutamine mõjutab austrite filtreerimis- ja toitumisvõimet, st nende kasvu ja arengut. Mali Stoni lahe karbikasvatajate kasutatav käsitsi puhastamise meetod vähendab suuresti austri seisundi indeksit ja organoleptilisi omadusi negatiivselt mõjutavate hulkharjasusside Polydora sp. esinemist. Mali Stoni lahe austrite poolmetes tuvastati hulkharjasusside palju väiksem hulk võrreldes muude tootmispiirkondadega. Kohalikud karbikasvatajad on kogemustest õppinud, et austrite uurimine ja puhastamine 3–5 korda tootmistsükli jooksul tagab maksimaalse filtreerimisvõime, mis ei mõjuta üksnes toitumist, vaid ka reproduktiivtsüklit ja mineraalainete imendumist ning „Malostonska kamenica“ iseloomulikku maitset.

Geneetiline eripära; planktoni liikide mitmekesisus ja kombinatsioon; eriline reproduktiivtsükkel; mineraalainete vool mandrilt; võimsad merehoovused; merevee kvaliteet ja hapnikurikkus ning kohalike karbikasvatajate traditsioonilise asjatundlikkuse kasutamine: kõik need tegurid üheskoos annavad tootele „Malostonska kamenica“ kõrge kvaliteedi ja iseloomulikud äratuntavad organoleptilised omadused.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/82/Specifikacija-Malostonska-kamenica-11.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---