# Europos Sąjungos C 186/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 186 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. birželio 5d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 186

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. birželio 5d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2020/C 186/01 | Tarybos išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje | 1 |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 186/02 | 2020 m. birželio 4 d. Euro kursas | 7 |

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2020/C 186/01

Tarybos išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje

1

Europos Komisija

2020/C 186/02

2020 m. birželio 4 d. Euro kursas

7

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 186/03 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 8 |
| 2020/C 186/04 | Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas | 19 |
| 2020/C 186/05 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 23 |
| 2020/C 186/06 | Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas | 38 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 186/03

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

8

2020/C 186/04

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

19

2020/C 186/05

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

23

2020/C 186/06

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

38

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 5.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 186/1

---

Tarybos išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje

(2020/C 186/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į:

| 1. | politinį kontekstą, kaip išdėstyta priede; |
| --- | --- |

1.

PRIMINDAMA, KAD:

| 2. | kultūros paveldas visa savo formų įvairove (tiek materialusis, įskaitant objektus ir kraštovaizdžius, artefaktus ir paminklus, tiek nematerialusis, apimantis žinias, įgūdžius ir praktiką, žodines tradicijas ir scenos menus) yra svarbus individų ir visuomenės tapatybės, inovacijų ir kūrybiškumo šaltinis ir, be to, kad jo tikroji vertė Europos visuomenės vystymuisi ir gerovei yra neišmatuojama, jis svariai prisideda prie ekonomikos augimo, socialinės įtraukties ir darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | į kultūros paveldo svarbą, kuri akcentuota naujojoje 2019–2024 m. ES strateginėje darbotvarkėje ir įvardyta kaip prioritetas 2019–2022 m. darbo plane kultūros srityje ir Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje, reikėtų atsižvelgti tiek siekiant darnaus vystymosi tikslų, tiek rengiant vystymosi darbotvarkes nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kultūros paveldui rizika gali kilti dėl įvairių priežasčių – dėl netyčinių ar tyčinių žmogaus veiksmų, gamtinių pavojų, vienkartinių atvejų ar pasikartojančių įvykių arba dėl lėto nykimo, gyventojų skaičiaus mažėjimo arba staigiai ištikusios nelaimės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | įgyvendinant pozityviuosius veiksmus nustatant ir valdant riziką kultūros paveldo srityje turėtų būti remiamasi 2018 m. Europos kultūros paveldo metų pasiekimais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kultūros paveldo apsauga nuo įvairių grėsmių yra tikslinių veiksmų pagal Europos kultūros paveldo veiksmų programos trečiąjį ramstį „Kultūros paveldas atspariai Europai“ tikslas; |
| --- | --- |

6.

PRIPAŽINDAMA:

| 7. | tarptautiniu lygmeniu pripažintus normatyvinius aktus, standartus ir principus, kuriais reglamentuojamas konservavimas ir restauravimas, ir tarptautinių organizacijų (pavyzdžiui, UNESCO ir Europos Tarybos), taip pat Vyriausybinių, tarpvyriausybinių (pavyzdžiui, ICCROM), nevyriausybinių ir profesinių organizacijų (pavyzdžiui, ICOMOS ir ICOM) indėlį siekiant išsaugoti kultūros paveldą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tai, kad skubiai reikia skatinti bendradarbiavimą visais atitinkamais lygmenimis ir su atitinkamais partneriais siekiant atpažinti rizikos veiksnius, taigi ir tai, kad svarbu sukurti ir įgyvendinti rizikos valdymo planus kultūros paveldo srityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tai, kad siekiant veiksmingai užkirsti kelią atsirasti žalai ir ją sumažinti vadovaujantis į žmones orientuotu požiūriu, kad būtų apsaugotas kultūros paveldas, itin svarbu nustatyti ilgalaikes priemones įgyvendinant rizikos valdymo planus kartu su planuojamomis politikos priemonėmis, apsaugos priemonėmis ir įgyvendinant geriausią praktiką; |
| --- | --- |

9.

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 10. | klimato kaita yra pasaulinis reiškinys ir milžiniškas iššūkis, darantis labai didelę įtaką kultūros ir gamtos paveldui, ir kad reikia kuo didesniu mastu imtis priemonių siekiant užkirsti kelią neigiamam poveikiui, jį sušvelninti, prie jo prisitaikyti ir, kai įmanoma, jį panaikinti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | netikrumas tarptautiniu lygmeniu didėja, be kita ko, didėja ekstremaliųjų situacijų ir nelaimių skaičius, taigi kultūros paveldo apsauga ir darnus valdymas yra svarbus visuomenės atsparumo šaltinis ir privalumas įgyvendinant klimato politikos veiksmus, ir šiuo atžvilgiu ES ir jos valstybės narės gali atlikti svarbų vaidmenį kaip pasauliniai subjektai kultūros paveldo rizikos valdymo srityje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tokios krizės kaip COVID-19 pandemija daro didžiulį ekonominį ir socialinį poveikį kultūros ir kūrybos sektoriams. Dėl didelio pajamų sumažėjimo, keitimosi žiniomis sutrikdymo, priežiūros ir restauravimo darbų sustabdymo, prieigos bei dalyvavimo apribojimų, taip pat dėl kitų priežasčių reikia daugiau dėmesio skirti tvarumui ir atsparumui kaip vienam iš svarbiausių kultūros paveldo valdymo elementų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vykdant teritorijų planavimą, pastatų statybą ir teritorijų vystymą tiek miestuose, tiek kaimo vietovėse, dalyvaujantys subjektai turi būti visapusiškai pasiryžę užtikrinti, kad kultūros paveldas būtų laikomas vertybe ir jam nekiltų grėsmė ir jis nebūtų apleistas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | siekiant užtikrinti, kad bendruomenės būtų informuotos apie riziką ir aktyviau dalyvautų įgyvendinant apsaugos ir išsaugojimo priemones, rizikos valdymą būtina įtraukti į švietimą – tiek vykdant profesinį mokymą, tiek mokymosi visą gyvenimą kontekste; |
| --- | --- |

14.

| 15. | svarbų vaidmenį siekiant suprasti grėsmių, pavyzdžiui, klimato kaitos, pobūdį ir poveikį ir plėtojant novatoriškus bei veiksmingus rizikos valdymo kultūros paveldo srityje metodus atlieka moksliniai tyrimai; |
| --- | --- |

15.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMAS KOMPETENCIJOS SRITIS IR DERAMAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 16. | nustatyti ES lygmeniu turimas novatoriškas rizikos nustatymo, prevencijos, pasirengimo jai ir jos poveikio mažinimo priemones bei metodus ir aktyviai juos naudoti, siekiant prisidėti prie tvaraus išsaugojimo, stebėsenos ir paprastesnio rizikos valdymo proceso; |
| --- | --- |

16.

| 17. | dalytis informacija apie nacionaliniu ar kitais lygmenimis veikiančius paveldo ekspertų tinklus, skatinti nustatyti Europos kultūros paveldą, jį apsaugoti, konservuoti ir (arba) restauruoti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kai tikslinga, kurti bendrus rizikos valdymo mechanizmus, skatinti bendradarbiavimą visais lygmenimis ir sprendimų priėmimo bei paveldo valdymo lygmenyse stiprinti vadovavimąsi bendradarbiavimu grindžiamu požiūriu, remiantis dalyvaujamojo valdymo ir bendros atsakomybės principais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažinti ir integruoti kultūros paveldą į nelaimių rizikos politikos ir valdymo planus vietos, regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis, ir, kai tikslinga, užmegzti tarpsektorinį bendradarbiavimą siekiant užtikrinti tinkamą rizikos valdymą kultūros paveldo srityje, atsižvelgiant į atitinkamas nuostatas, kaip nustatyta Sprendime Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | itin daug dėmesio skirti kultūros paveldo apsaugai mažiau apgyvendintose vietovėse, kad atitinkamomis rizikos mažinimo priemonėmis būtų galima naudotis ir vietos, ir regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | didinti registravimo ir dokumentavimo, kiek tai susiję su neskaitmeninio, suskaitmeninto ir skaitmeninės kilmės turinio išsaugojimu, vaidmenį ir to turinio atžvilgiu laikytis sąveikumo, suderinamumo, prieigos ir tvarumo principų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | skatinti veiklą, kuria remiama reguliari nekilnojamojo ir kilnojamojo kultūros paveldo priežiūra, taip pat kraštovaizdžio tvarkymas ir tinkamų bei kokybiškų metodų, technikos ir medžiagų naudojimas konservavimo procese siekiant užtikrinti tvarumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | skatinti tradicinių įgūdžių ir amatų išsaugojimą ir perdavimą ir, kai tikslinga, rengti specifinę mokymo veiklą siekiant spręsti rizikos valdymo klausimus visuose paveldo ekspertų ir kitų atitinkamų profesijų atstovų profesinio tobulėjimo etapuose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | didinti informuotumą apie atsirandančias skaitmenines technologijas (visų pirma pažangą 3D technologijų srityje), kurios suteikia pagrindą novatoriškiems moksliniams tyrimams, kultūros paveldo dokumentavimui ir aiškinimui, taip pat tinkamų apsaugos priemonių taikymui, ir jomis naudotis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atitinkamai naudotis turimais duomenimis, gaunamais iš palydovų programų, pavyzdžiui, „Copernicus“, ir kitų šaltinių, siekiant stebėti kultūros paveldą; šiuo atžvilgiu gali būti naudojamasi pasitelkiant Žemės stebėjimo technologijas gautais produktais, pavyzdžiui, rizikos vertinimo žemėlapiais ir klimato kaitos rodikliais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | didinti valdžios institucijų, kultūros įstaigų, pavyzdžiui, muziejų, archyvų, bibliotekų, galerijų, saugyklų ir kultūros vertybių savininkų, taip pat piliečių ir pilietinės visuomenės svarbų vaidmenį rizikos valdymo srityje, ir akcentuoti jų glaudaus tarpusavio bendradarbiavimo poreikį; |
| --- | --- |

26.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS:

| 27. | didinti informuotumą apie esamus finansinius ir logistinius išteklius paveldo, kuriam kyla pavojus, apsaugos srityje ir tuos išteklius mobilizuoti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sudaryti daugiau galimybių didinti informuotumą, taip pat daugiau judumo ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų keitimosi patirtimi galimybių, kad būtų geriau keičiamasi gerąja praktika, ypač veiklos atkūrimo po ekstremaliųjų situacijų kontekste, ir naujausiais pasiekimais rizikos valdymo srityje, ir remti gebėjimų stiprinimą bei žinių perdavimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | skatinti Europos jaunimą dalyvauti įvairioje su kultūros paveldu susijusioje veikloje, be kita ko, tokioje, kuria didinama paveldo apsaugos svarba; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atitinkamai prisidėti nagrinėjant su rizikos valdymu susijusias temas Komisijos kultūros paveldo ekspertų grupėje, itin daug dėmesio skiriant identifikavimo, prevencijos ir žalos sumažinimo būdams, taip pat analizei ir prioritetų nustatymui vykdant su rizika susijusią tolesnę veiklą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teigiamai informuoti visuomenę apie kultūros paveldo vertę skatinant atsakingą elgesį ir dalyvavimą apsaugos veikloje; |
| --- | --- |

31.

PRAŠO KOMISIJOS:

| 32. | apsvarstyti galimybę parengti ES vadovą dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje, kuris galėtų būti grindžiamas: a) rezultatais, pasiektais vykdant projektus pagal Europos kultūros paveldo veiksmų programos 9 skyrių „Kultūros paveldo apsauga nuo gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos“, b) nacionalinių nelaimių rizikos valdymo veiksmų santraukų, kurios turi būti pateiktos Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. laikantis Duomenų apie nelaimių rizikos valdymą teikimo gairių, kaip nurodyta Sprendimo Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo 6 straipsnio 1 dalies d punkte, analize ir c) atitinkamais nacionaliniais prisitaikymo prie klimato kaitos planų ar strategijų elementais. Taip pat šiame kontekste galėtų būti pasinaudota pastangomis, įdėtomis kuriant kompetencijų centrų visoje ES tinklą, kad būtų apsaugotos žinios apie kultūros paveldą, kuriam kyla pavojus, vykdant didelio masto skaitmeninimą, apie kurį paskelbta Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toliau vesti dabartinį dialogą ir bendradarbiauti su tinklais, kurie turi sukaupę vertingos patirties valdant riziką kultūros paveldo srityje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | siekti sinergijos su atitinkamomis tarptautinėmis (Vyriausybinėmis, tarpvyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis) organizacijomis, kad kultūros paveldas būtų tvariai apsaugotas ir išsaugotas dabartinėms ir būsimoms kartoms. |
| --- | --- |

34.

---

PRIEDAS

Susiję politikos dokumentai

Europos Vadovų Taryba

| — | 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 19/1/17 REV 1)

| — | Nauja 2019–2024 m. strateginė darbotvarkė (2019 m. birželio 20 d. priėmė Europos Vadovų Taryba) |
| --- | --- |

—

Nauja 2019–2024 m. strateginė darbotvarkė (2019 m. birželio 20 d. priėmė Europos Vadovų Taryba)

Ministrų deklaracijos

| — | Davoso deklaracija „Siekis sukurti kokybišką statymo veiklos kultūrą („Baukultur“) Europoje“, 2018 m. sausio 20–22 d. |
| --- | --- |

—

Davoso deklaracija „Siekis sukurti kokybišką statymo veiklos kultūrą („Baukultur“) Europoje“, 2018 m. sausio 20–22 d.

| — | Deklaracija dėl bendradarbiavimo skatinant kultūros paveldo skaitmeninimą, 2019 m. skaitmeninė diena, 2019 m. balandžio 8 d., Briuselis |
| --- | --- |

—

Deklaracija dėl bendradarbiavimo skatinant kultūros paveldo skaitmeninimą, 2019 m. skaitmeninė diena, 2019 m. balandžio 8 d., Briuselis

| — | Kultūros ministrų ir jų atstovų Bukarešto deklaracija dėl kultūros vaidmens kuriant Europos ateitį, 2019 m. balandžio 16 d. |
| --- | --- |

—

Kultūros ministrų ir jų atstovų Bukarešto deklaracija dėl kultūros vaidmens kuriant Europos ateitį, 2019 m. balandžio 16 d.

| — | Deklaracija, priimta Europos Sąjungos valstybių narių ministrų, atsakingų už kultūrą ir Europos reikalus, neformaliame posėdyje, 2019 m. gegužės 3 d., Paryžius |
| --- | --- |

—

Deklaracija, priimta Europos Sąjungos valstybių narių ministrų, atsakingų už kultūrą ir Europos reikalus, neformaliame posėdyje, 2019 m. gegužės 3 d., Paryžius

Taryba

Išvados

| — | Tarybos išvados dėl architektūros: kultūros įnašas į tvarų vystymąsi (OL C 319, 2008 12 13, p. 13). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl architektūros: kultūros įnašas į tvarų vystymąsi (OL C 319, 2008 12 13, p. 13).

| — | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir novatoriškumo skatinimo priemonės (dok. 8749/1/09 REV 1) |
| --- | --- |

—

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir novatoriškumo skatinimo priemonės (dok. 8749/1/09 REV 1)

| — | Tarybos išvados dėl kultūros reikšmės regionų ir vietos vystymuisi (OL C 135, 2010 5 26, p. 15). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kultūros reikšmės regionų ir vietos vystymuisi (OL C 135, 2010 5 26, p. 15).

| — | Tarybos išvados dėl kultūros paveldo kaip vieno iš strateginių tvarios Europos išteklių (OL C 183, 2014 6 14, p. 36). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kultūros paveldo kaip vieno iš strateginių tvarios Europos išteklių (OL C 183, 2014 6 14, p. 36).

| — | Tarybos išvados dėl kultūros paveldo dalyvaujamojo valdymo (OL C 463, 2014 12 23, p. 1). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kultūros paveldo dalyvaujamojo valdymo (OL C 463, 2014 12 23, p. 1).

| — | Tarybos išvados dėl kultūros prieinamumo naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis skatinimo, daugiausia dėmesio skiriant auditorijos formavimui (OL C 425, 2017 12 12, p. 4). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kultūros prieinamumo naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis skatinimo, daugiausia dėmesio skiriant auditorijos formavimui (OL C 425, 2017 12 12, p. 4).

| — | Tarybos išvados dėl poreikio kultūros paveldui suteikti svarbią vietą visų sričių ES politikoje (OL C 196, 2018 6 8, p. 20). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl poreikio kultūros paveldui suteikti svarbią vietą visų sričių ES politikoje (OL C 196, 2018 6 8, p. 20).

| — | Tarybos išvados dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (OL C 460, 2018 12 21, p. 12). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (OL C 460, 2018 12 21, p. 12).

| — | Tarybos išvados dėl jaunųjų kūrybiškų kartų (OL C 189, 2019 6 5, p. 34). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunųjų kūrybiškų kartų (OL C 189, 2019 6 5, p. 34).

| — | Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos (OL C 192, 2019 6 7, p. 6). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos (OL C 192, 2019 6 7, p. 6).

Rezoliucijos

| — | 1986 m. lapkričio 13 d. Taryboje posėdžiavusių už kultūros reikalus atsakingų ministrų rezoliucija dėl Europos architektūros paveldo apsaugos (OL C 320, 1986 12 13, p. 1). |
| --- | --- |

—

1986 m. lapkričio 13 d. Taryboje posėdžiavusių už kultūros reikalus atsakingų ministrų rezoliucija dėl Europos architektūros paveldo apsaugos (OL C 320, 1986 12 13, p. 1).

| — | Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto (OL C 410, 2019 12 6, p. 1). |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto (OL C 410, 2019 12 6, p. 1).

Komisija

Komunikatai

| — | Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą (COM(2014) 477 final) |
| --- | --- |

—

Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą (COM(2014) 477 final)

| — | Europos tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą Europos Komisijos įnašas Geteborgo vadovų susitikime, 2017 m. lapkričio 17 d. (COM(2017) 673 final) |
| --- | --- |

—

Europos tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą Europos Komisijos įnašas Geteborgo vadovų susitikime, 2017 m. lapkričio 17 d. (COM(2017) 673 final)

| — | Naujoji Europos kultūros darbotvarkė (COM(2018) 267 final) |
| --- | --- |

—

Naujoji Europos kultūros darbotvarkė (COM(2018) 267 final)

| — | Europos žaliasis kursas (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

—

Europos žaliasis kursas (COM(2019) 640 final)

Europos Komisijos/Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendri komunikatai

| — | ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas (JOIN(2016) 29 final) |
| --- | --- |

—

ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas (JOIN(2016) 29 final)

Pranešimai

| — | Duomenų apie nelaimių rizikos valdymą teikimo gairės (Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 3 straipsnio 1 dalies d punktas) (OL C 428, 2019 12 20, p. 8). |
| --- | --- |

—

Duomenų apie nelaimių rizikos valdymą teikimo gairės (Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 3 straipsnio 1 dalies d punktas) (OL C 428, 2019 12 20, p. 8).

Tarnybų darbiniai dokumentai

| — | Europos kultūros paveldo veiksmų programa (SWD(2018) 491 final) |
| --- | --- |

—

Europos kultūros paveldo veiksmų programa (SWD(2018) 491 final)

Ataskaitos

| — | Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) veiklos įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo (COM(2019) 548 final) |
| --- | --- |

—

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) veiklos įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo (COM(2019) 548 final)

Tyrimai

| — | Kultūros paveldo apsauga nuo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių. Rizikos valdymo ES lyginamoji analizė. Tyrimas (2018 m. balandžio mėn.) |
| --- | --- |

—

Kultūros paveldo apsauga nuo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių. Rizikos valdymo ES lyginamoji analizė. Tyrimas (2018 m. balandžio mėn.)

Jungtinės Tautos

| — | 2005–2015 m. Hiogo veiksmų programa. Tautų ir bendruomenių atsparumo nelaimėms stiprinimas |
| --- | --- |

—

2005–2015 m. Hiogo veiksmų programa. Tautų ir bendruomenių atsparumo nelaimėms stiprinimas

| — | 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa |
| --- | --- |

—

2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa

Unesco

| — | Kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu konvencija (1954 m. Hagos konvencija) |
| --- | --- |

—

Kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu konvencija (1954 m. Hagos konvencija)

| — | Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvencija (1972 m.) |
| --- | --- |

—

Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvencija (1972 m.)

| — | Povandeninio kultūros paveldo apsaugos konvencija (2001 m.) |
| --- | --- |

—

Povandeninio kultūros paveldo apsaugos konvencija (2001 m.)

| — | Skaitmeninio paveldo apsaugos chartija (2003 m.) |
| --- | --- |

—

Skaitmeninio paveldo apsaugos chartija (2003 m.)

| — | Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvencija (2003 m.) |
| --- | --- |

—

Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvencija (2003 m.)

| — | Rizikos mažinimo į Pasaulio paveldo sąrašą įtrauktose vietovėse strategija (peržiūrėta redakcija, 2007 m.) |
| --- | --- |

—

Rizikos mažinimo į Pasaulio paveldo sąrašą įtrauktose vietovėse strategija (peržiūrėta redakcija, 2007 m.)

| — | Pasaulio paveldui kylančios nelaimių rizikos valdymas (vadovas, 2010 m. birželio mėn.) |
| --- | --- |

—

Pasaulio paveldui kylančios nelaimių rizikos valdymas (vadovas, 2010 m. birželio mėn.)

| — | Budapešto deklaracija dėl pasaulio paveldo (2002 m. birželio mėn. priėmė Pasaulio paveldo komitetas) |
| --- | --- |

—

Budapešto deklaracija dėl pasaulio paveldo (2002 m. birželio mėn. priėmė Pasaulio paveldo komitetas)

Europos Taryba

| — | Kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvencija (Faro konvencija, 2005 m.) |
| --- | --- |

—

Kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvencija (Faro konvencija, 2005 m.)

| — | Rekomendacija CM/Rec (2017)1 valstybėms narėms dėl XXI-ojo amžiaus Europos kultūros paveldo strategijos (2017 m.) |
| --- | --- |

—

Rekomendacija CM/Rec (2017)1 valstybėms narėms dėl XXI-ojo amžiaus Europos kultūros paveldo strategijos (2017 m.)

| — | Konvencija dėl teisės pažeidimų, susijusių su kultūrinėmis vertybėmis (2017 m.) |
| --- | --- |

—

Konvencija dėl teisės pažeidimų, susijusių su kultūrinėmis vertybėmis (2017 m.)

| — | Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas dėl didelių pavojų (EUR-OPA) |
| --- | --- |

—

Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas dėl didelių pavojų (EUR-OPA)

Kiti tyrimai

| — | Pirmoji pagalba kultūros paveldui krizės metu (ICCROM ir Princo Klauso kultūros ir vystymosi fondas, 2018 m.) |
| --- | --- |

—

Pirmoji pagalba kultūros paveldui krizės metu (ICCROM ir Princo Klauso kultūros ir vystymosi fondas, 2018 m.)

| — | ES finansuojamų veiksmų, kuriais gali būti padarytas poveikis kultūros paveldui, Europos kokybės principai (ICOMOS, 2019 m.) |
| --- | --- |

—

ES finansuojamų veiksmų, kuriais gali būti padarytas poveikis kultūros paveldui, Europos kokybės principai (ICOMOS, 2019 m.)

| — | 2020 m. pranešimas dėl visuotinių grėsmių (Pasaulio ekonomikos forumas) |
| --- | --- |

—

2020 m. pranešimas dėl visuotinių grėsmių (Pasaulio ekonomikos forumas)

---

Europos Komisija

| 5.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 186/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 186/7

---

Euro kursas (1)

2020 m. birželio 4 d.

(2020/C 186/02)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1250 |
| JPY | Japonijos jena | 122,48 |
| DKK | Danijos krona | 7,4557 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,89685 |
| SEK | Švedijos krona | 10,4172 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0786 |
| ISK | Islandijos krona | 148,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,6048 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,623 |
| HUF | Vengrijos forintas | 344,90 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4372 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8373 |
| TRY | Turkijos lira | 7,5868 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6276 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5203 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,7189 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7510 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5758 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 368,73 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 19,0059 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,0066 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5725 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 856,88 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8077 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,109 |
| RUB | Rusijos rublis | 77,8132 |
| THB | Tailando batas | 35,539 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6989 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,4761 |
| INR | Indijos rupija | 84,9320 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1250

JPY

Japonijos jena

122,48

DKK

Danijos krona

7,4557

GBP

Svaras sterlingas

0,89685

SEK

Švedijos krona

10,4172

CHF

Šveicarijos frankas

1,0786

ISK

Islandijos krona

148,50

NOK

Norvegijos krona

10,6048

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,623

HUF

Vengrijos forintas

344,90

PLN

Lenkijos zlotas

4,4372

RON

Rumunijos lėja

4,8373

TRY

Turkijos lira

7,5868

AUD

Australijos doleris

1,6276

CAD

Kanados doleris

1,5203

HKD

Honkongo doleris

8,7189

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7510

SGD

Singapūro doleris

1,5758

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 368,73

ZAR

Pietų Afrikos randas

19,0059

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,0066

HRK

Kroatijos kuna

7,5725

IDR

Indonezijos rupija

15 856,88

MYR

Malaizijos ringitas

4,8077

PHP

Filipinų pesas

56,109

RUB

Rusijos rublis

77,8132

THB

Tailando batas

35,539

BRL

Brazilijos realas

5,6989

MXN

Meksikos pesas

24,4761

INR

Indijos rupija

84,9320

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 5.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 186/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 186/8

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 186/03)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1).

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„QUEIJO TERRINCHO“

ES Nr. PDO-PT-0218-AM01 – 2016 9 19

SKVN (X) SGN ()

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Pareiškėjų grupė

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. [Avių pieno produktų gamintojų kooperatyvas Tera Kentės regione]

Teisėtas interesas

Gamintojų grupė, kurią sudaro sūrio „Queijo Terrincho“ gamybos subjektai (gamintojai ir perdirbėjai), turi teisėtą interesą pateikti šią pakeitimo paraišką. QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. yra gamintojų grupė, atsakinga už pirminę registracijos paraišką.

| Grupės pavadinimas | QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. |
| --- | --- |
| Grupės rūšis | Daugiau nei vienas asmuo |
| Dalyviai | Gamintojas (-ai), perdirbėjas (-ai) |
| Adresas | Quinta Branca – Larinho |
| 5160 – Torre de Moncorvo |

Grupės pavadinimas

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L.

Grupės rūšis

Daugiau nei vienas asmuo

Dalyviai

Gamintojas (-ai), perdirbėjas (-ai)

Adresas

Quinta Branca – Larinho

5160 – Torre de Moncorvo

Šalis

Portugalija

Telefonas

+351 279258090

E. pašto adresas (-ai)

queitec@sapo.pt

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Portugalija

3.   Produkto specifikacijos dalis, kurioje padaryta pakeitimų

☐ Produkto pavadinimas

☒ Produkto aprašymas

☒ Geografinė vietovė

☐ Kilmės įrodymas

☒ Gamybos būdas

☒ Ryšys su geografine vietove

☒ Ženklinimas

☒ Kita: pridedamas produkto logotipas

4.   Pakeitimo (-ų) rūšis

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

Visi pakeitimai susiję su produkto specifikacija, nes bendrasis dokumentas niekada nebuvo paskelbtas.

Produkto aprašymas

1 pakeitimas

| — | Anksčiau pirminėje specifikacijoje nurodyti sūrio skersmens (13–20 cm) ir svorio (0,8–1,2 kg) intervalai iš naujo apibrėžiami taip: atitinkamai 12–20 cm ir 0,7–1,1 kg. |
| --- | --- |

—

Anksčiau pirminėje specifikacijoje nurodyti sūrio skersmens (13–20 cm) ir svorio (0,8–1,2 kg) intervalai iš naujo apibrėžiami taip: atitinkamai 12–20 cm ir 0,7–1,1 kg.

| — | Įtraukiamas naujas, pirminėje specifikacijoje nenurodytas „merendeira“ (priešpiečių dėžutės) dydžio sūris, kurio skersmuo – 8–12 cm, aukštis – 3–6 cm, o svoris – 0,35–0,55 kg. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamas naujas, pirminėje specifikacijoje nenurodytas „merendeira“ (priešpiečių dėžutės) dydžio sūris, kurio skersmuo – 8–12 cm, aukštis – 3–6 cm, o svoris – 0,35–0,55 kg.

| — | Leistini sūrio masės riebalų kiekio sausojoje medžiagoje ir sausųjų neriebalinių medžiagų drėgmės procentiniai intervalai, kurie pirminėje specifikacijoje buvo atitinkamai 45–60 % ir 55–65 %, iš naujo apibrėžti taip: 25–50 % riebalų sausojoje medžiagoje ir 35–60 % drėgmės sausosiose neriebalinėse medžiagose. |
| --- | --- |

—

Leistini sūrio masės riebalų kiekio sausojoje medžiagoje ir sausųjų neriebalinių medžiagų drėgmės procentiniai intervalai, kurie pirminėje specifikacijoje buvo atitinkamai 45–60 % ir 55–65 %, iš naujo apibrėžti taip: 25–50 % riebalų sausojoje medžiagoje ir 35–60 % drėgmės sausosiose neriebalinėse medžiagose.

| — | Nors pirminėje specifikacijoje nebuvo nurodyta, nustatyta žemiausia leidžiama ilgalaikio sūrių „Queijo Terrincho“ ir „Queijo Terrincho“Velho (brandintas) laikymo temperatūra, t. y. – 11 °C, kuri yra aukštesnė už temperatūrą, kurioje sūris sušąla (– 12 °C), taip išsaugant būdingą aromatą, skonį ir sūrio masės tekstūrą. |
| --- | --- |

—

Nors pirminėje specifikacijoje nebuvo nurodyta, nustatyta žemiausia leidžiama ilgalaikio sūrių „Queijo Terrincho“ ir „Queijo Terrincho“Velho (brandintas) laikymo temperatūra, t. y. – 11 °C, kuri yra aukštesnė už temperatūrą, kurioje sūris sušąla (– 12 °C), taip išsaugant būdingą aromatą, skonį ir sūrio masės tekstūrą.

Šie pakeitimai padaryti dėl pasikeitusių vartotojų įpročių, t. y. pradėta vartoti mažesnius, liesesnius sūrius, pasižyminčius geresnėmis laikymo savybėmis ir ilgesniu tinkamumo vartoti laiku, taip siekiant, kad pasiūla atitiktų dabartinę mažesnių porcijų, paruoštų vartoti tam tikromis maisto pateikimo formomis (supjaustytų ir sufasuotų), paklausą. Jie taip pat buvo padaryti dėl to, kad per pastaruosius kelerius metus atliktų tyrimų rezultatai parodė, jog, norint atsižvelgti į realią padėtį, reikia koreguoti pradines vertes (leistiną drėgmės ir riebalų kiekį).

2 pakeitimas

| — | Nurodytos dvi naujos sūrio „Queijo Terrincho“Velho laikymo ir pateikimo formos, anksčiau nenurodytos pirminėje specifikacijoje, – sūris nokinamas arba brandinamas ne trumpiau kaip 90 dienų ir taip pat gali būti pateikiamas prekybai padengtas raudonų paprikų tyre arba supjaustytas gabalėliais ir panardintas į talpas su grynu alyvuogių aliejumi. |
| --- | --- |

—

Nurodytos dvi naujos sūrio „Queijo Terrincho“Velho laikymo ir pateikimo formos, anksčiau nenurodytos pirminėje specifikacijoje, – sūris nokinamas arba brandinamas ne trumpiau kaip 90 dienų ir taip pat gali būti pateikiamas prekybai padengtas raudonų paprikų tyre arba supjaustytas gabalėliais ir panardintas į talpas su grynu alyvuogių aliejumi.

Šių metodų taikymas yra pagrįstas, nes dėl jų pagerėja sūrio laikymo savybės ir pailgėja tinkamumo vartoti laikas, o vartotojai pageidauja sūrio, padengto raudonų paprikų tyre arba supjaustytų gabalėliais ir panardintų į talpas su grynu alyvuogių aliejumi. Tai metodai, kuriuos vartotojai greitai susieja su ilgiau brandinamais sūriais, pvz., sūriu „Queijo Terrincho“Velho. Be to, tokie pateikimo būdai, t. y. kai sūris padengiamas raudonų paprikų tyre arba supjaustomas gabalėliais ir panardinamas į talpas su grynu alyvuogių aliejumi, yra nuo seno toje vietovėje naudojami metodai.

Šiais pakeitimais siekiama patenkinti naujus rinkos poreikius, nekeičiant produktui būdingų savybių, suteikiančių jam išskirtinumo.

Šie pakeitimai taip pat susiję su skyriumi „Gamybos būdas“, kuriame dabar aprašomos sūrio „Queijo Terrincho“Velho gamybos sąlygos, ir su skyriumi „Ženklinimas“ dėl nuorodos „Queijo Terrincho“Velho.

Geografinė vietovė

3 pakeitimas

Geografinė vietovė nekeičiama.

Pirminis tekstas: „1 straipsnis

Vietovei, kurioje gaminamas ir brandinamas sūris „Queijo Terrincho“, priskiriamos tik Bragansos apygardoje esančios Mogadoro, Alfandegos da Fė, Monkorvo, Freišo de Espada a Sintos, Mirandelos, Vila Floro, Karazeda de Ansiaineso ir Masedo de Kavaleiroso savivaldybės (išskyrus Edrozo, Espadanedo, Fereiros, Mursoso ir Sotelo Morisko apylinkes); Vila Realio apygardoje, Valpasoso savivaldybėje, esančios Rio Torto, San Pedro de Veiga de Lilos, Veiga de Lilos, Valpasoso, Valeso ir Posakoso apylinkės; Vizėjaus apygardoje esanti San Žoaun da Peskeiros savivaldybė (išskyrus Riodadeso ir Paredes da Beiros apylinkes), Vila Nova de Fos Kuos savivaldybė, Medos savivaldybėje esančios Longroivos, Fonte Longos, Poso do Kanto ir Medos apylinkės ir Gvardos apygardoje, Figeira de Kastelo Rodrigo savivaldybėje, esančios Eskaljauno, Vilar de Amargo, Algodreso ir Mata de Loboso apylinkės, plytinčios Tera Kentės regione ir aukštutiniame Doro slėnyje.“

pakeičiamas tokiu tekstu:

„Vietovei, kurioje gaminamas ir brandinamas gaminys, priskiriamos tik Mogadoro, Alfandegos da Fė, Tore de Monkorvo, Freišo de Espada a Sintos, Mirandelos, Vila Floro, Karazeda de Ansiaineso ir Masedo de Kavaleiroso (išskyrus Edrozo, Espadanedo, Fereiros, Mursoso ir Sotelo Morisko apylinkes), San Žoaun da Peskeiros (išskyrus Riodadeso ir Paredes da Beiros apylinkes) ir Vila Nova de Fos Kuos savivaldybės, taip pat Valpasoso savivaldybėje esančios Rio Torto, San Pedro de Veiga de Lilos, Veiga de Lilos, Valpasoso, Valeso ir Posakoso apylinkės, Medos savivaldybėje esančios Longroivos, Fonte Longos, Poso do Kanto ir Medos apylinkes ir Figeira de Kastelo Rodrigo savivaldybėje esančios Eskaljauno, Vilar de Amargo, Algodreso ir Mata de Loboso apylinkės.“

Kad tekstas būtų aiškesnis, nuorodos į apygardas, sudarančias dalį Tera Kentės ir aukštutinio Doro slėnio paregionių, iš produkto specifikacijos išbrauktos, – pagal išvardytas savivaldybes aiškiai nubrėžiamos administracinės ribos, kurių reikia laikytis pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 5 straipsnio 1 dalies c punktą.

Gamybos būdas

Gamybos būdas

4 pakeitimas

Pirminėje specifikacijoje nepateikta išsami informacija apie gamybos etapo operacijas, t. y. pieno perdirbimą (kaitinimą ir traukinimą), išrūgų nuvarvinimą (išspaudimą), sūdymą ir brandinimą (vartymą ir plovimą).

Pakeitimai padaryti atsižvelgiant į tai, kad reikia pateikti išsamią informaciją apie gamybos etapo operacijas, visų pirma apie operacijas, lemiančias gauto produkto atitiktį jo aprašymui, ypač kiek tai susiję su traukinimo ir varškės apdorojimo etapais.

| — | Nors anksčiau pirminėje specifikacijoje nebuvo nurodyta, dabar nustatyta, kad pieną privaloma perdirbti iš karto pamelžus. Jei tai neįmanoma, nurodyta, kad temperatūra, kurioje jis turi būti laikomas, turi būti ne aukštesnė kaip 6 °C. |
| --- | --- |

—

Nors anksčiau pirminėje specifikacijoje nebuvo nurodyta, dabar nustatyta, kad pieną privaloma perdirbti iš karto pamelžus. Jei tai neįmanoma, nurodyta, kad temperatūra, kurioje jis turi būti laikomas, turi būti ne aukštesnė kaip 6 °C.

| — | Nors pradinėje specifikacijoje buvo nurodyta, kad pieną privaloma kaitinti iki nustatytos 35 °C temperatūros, dabar nustatytas optimalios temperatūros, iki kurios pienas turi būti užkaitintas prieš dedant šliužo fermento, intervalas (traukinimo temperatūra: 30–35 °C), kad šis procesas labiau atitiktų realias sąlygas. |
| --- | --- |

—

Nors pradinėje specifikacijoje buvo nurodyta, kad pieną privaloma kaitinti iki nustatytos 35 °C temperatūros, dabar nustatytas optimalios temperatūros, iki kurios pienas turi būti užkaitintas prieš dedant šliužo fermento, intervalas (traukinimo temperatūra: 30–35 °C), kad šis procesas labiau atitiktų realias sąlygas.

Be svarelių ir rankinių presų, kaip numatyta pirminėje specifikacijoje, taip pat leidžiama naudoti pneumatinius presus, o presavimo trukmė pagal jau taikomą metodiką yra 3–5 valandos. Šis pakeitimas yra tik technologinės plėtros rezultatas, kurį galima taikyti gamybos procese ir kuris neturi įtakos galutinėms produkto savybėms.

| — | Kaip nurodyta pirminėje specifikacijoje, nokinimas arba brandinimas vyksta natūraliomis nokinimo sąlygomis arba kontroliuojamoje aplinkoje. Nustatytas intervalas, kuriame santykinio drėgnio reikšmės vykstant šiam procesui gali svyruoti, yra 80–90 %, o ne 80–85 %, kaip numatyta pirminėje specifikacijoje. |
| --- | --- |

—

Kaip nurodyta pirminėje specifikacijoje, nokinimas arba brandinimas vyksta natūraliomis nokinimo sąlygomis arba kontroliuojamoje aplinkoje. Nustatytas intervalas, kuriame santykinio drėgnio reikšmės vykstant šiam procesui gali svyruoti, yra 80–90 %, o ne 80–85 %, kaip numatyta pirminėje specifikacijoje.

| — | Taip pat, nors ir nebuvo nurodyta pirminėje specifikacijoje, siekiant parengti išsamų gamybos būdo aprašymą, nustatytos viršutinės ir apatinės temperatūros (8–14 °C) ir drėgmės (75–85 %) ribos, taikomos sūrio „Queijo Terrincho“Velho brandinimo proceso metu. |
| --- | --- |

—

Taip pat, nors ir nebuvo nurodyta pirminėje specifikacijoje, siekiant parengti išsamų gamybos būdo aprašymą, nustatytos viršutinės ir apatinės temperatūros (8–14 °C) ir drėgmės (75–85 %) ribos, taikomos sūrio „Queijo Terrincho“Velho brandinimo proceso metu.

Velho

5 pakeitimas

| — | Anksčiau, pirminėje specifikacijoje, buvo nurodyta, kad veislės „Churra da Terra Quente“ avių, auginamų šioje vietovėje ir pasižyminčių labai jai tinkamomis savybėmis, bandos sudaro pagrindinę gyvulininkystės veiklos dalį, o joms laikyti iš esmės užtenka ganyklų ir užliejamų pievų. Ganyklos apima kalnuotas vietoves, pūdymus ir didžiulius nedirbamos žemės plotus, kuriuose žolės danga yra prasta ir negausi. Vis dėlto žolės užauginama nepakankamai, todėl reikia naudoti užliejamas pievas ir antrinius pašarus – rugius, miežius, ropes, lęšius ir tokių medžių, kaip uosiai, guobos, ąžuolai, migdolai, alyvmedžiai ir net vynmedžiai, lapus.“ |
| --- | --- |

—

Anksčiau, pirminėje specifikacijoje, buvo nurodyta, kad veislės „Churra da Terra Quente“ avių, auginamų šioje vietovėje ir pasižyminčių labai jai tinkamomis savybėmis, bandos sudaro pagrindinę gyvulininkystės veiklos dalį, o joms laikyti iš esmės užtenka ganyklų ir užliejamų pievų. Ganyklos apima kalnuotas vietoves, pūdymus ir didžiulius nedirbamos žemės plotus, kuriuose žolės danga yra prasta ir negausi. Vis dėlto žolės užauginama nepakankamai, todėl reikia naudoti užliejamas pievas ir antrinius pašarus – rugius, miežius, ropes, lęšius ir tokių medžių, kaip uosiai, guobos, ąžuolai, migdolai, alyvmedžiai ir net vynmedžiai, lapus.“

Kadangi, kaip nurodyta pirminėje specifikacijoje, žolės užauginama nepakankamai, numatyta galimybė naudoti nustatytoje geografinėje vietovėje pagamintus pašarus, tokius kaip tame ūkyje ar kitų avių augintojų užauginti šiaudai ir šienas, rudenį ir (arba) žiemą sėjami pašariniai augalai (avižos, vikiai, rugiai ir geltonieji lubinai) ir pavasarį sėjami pašariniai augalai (kukurūzai ir sorgai).

Tekstas pakeistas ir performuluotas taip: „Vis dėlto žolės užauginama nepakankamai, todėl reikia naudoti užliejamas pievas ir antrinius pašarus – rugius, miežius, ropes, lęšius ir tokių medžių, kaip uosiai, guobos, ąžuolai, migdolai, alyvmedžiai ir net vynmedžiai, lapus.“

| — | Visi avių pašarai gaunami nustatytoje geografinėje vietovėje, nors buvo numatyta galimybė, kai trūksta, naudoti pašarus iš kitų regionų. Tačiau tokie pašarai jokiu būdu negali viršyti 50 % sausosios medžiagos per metus. Šis pašaras yra toks pat ir tokios pat sudėties kaip ir pašaras iš nustatytos geografinės vietovės. |
| --- | --- |

—

Visi avių pašarai gaunami nustatytoje geografinėje vietovėje, nors buvo numatyta galimybė, kai trūksta, naudoti pašarus iš kitų regionų. Tačiau tokie pašarai jokiu būdu negali viršyti 50 % sausosios medžiagos per metus. Šis pašaras yra toks pat ir tokios pat sudėties kaip ir pašaras iš nustatytos geografinės vietovės.

6 pakeitimas

Specifikacijos pirminės redakcijos 4 straipsnis išbrauktas:

„4 straipsnis

Pakavimas ir konservavimas

Sūris visada turi būti pakuojamas naudojant nekenksmingą medžiagą, kuri nereaguotų su turiniu.

Sūris visada turi būti fasuojamas, o pakavimas turi vykti laikantis geros higienos praktikos ir tokiomis sąlygomis, kurios padeda išlaikyti sūrio grynumą ir savybes jį įprastai laikant ir juo prekiaujant.

Šį procesą turi atlikti gamintojas.“

Šie aprašymai buvo pakeisti pagrindimu, kodėl turi būti taikomos konkrečios pakavimo taisyklės, pridedant toliau nurodytą pastraipą, kuria siekiama papildomai pagrįsti, kodėl gamintojas turi fasuoti produktą:

„Produktas turi būti pjaustomas ir pakuojamas nustatytoje geografinėje vietovėje, siekiant išsaugoti produkto vientisumą ir užtikrinti savybes, suteikiančias jam išskirtinumo, kurį paprasta pakeisti atliekant tolesnius apdorojimo veiksmus ir (arba) ne iš karto atliekamus apdorojimo veiksmus.“

7 pakeitimas

| — | Siekiant paaiškinti skirtingų formų sūrio „Queijo Terrincho“Velho gamybą, buvo pridėtas toks į pirminę specifikaciją neįtrauktas tekstas: |
| --- | --- |

—

Siekiant paaiškinti skirtingų formų sūrio „Queijo Terrincho“Velho gamybą, buvo pridėtas toks į pirminę specifikaciją neįtrauktas tekstas:

Velho

„Queijo Terrincho“Velho yra sūris, brandinamas ne trumpiau kaip 90 dienų ir ruošiamas jį padengiant raudonų paprikų ekstrakto ir vynuogių išspaudų spirito arba gryno alyvuogių aliejaus tyre. Jis taip pat gali būti panardinamas į gryną alyvuogių aliejų.

Velho

Raudonomis paprikomis padengtas sūris „Queijo Terrincho“Velho gaminamas ne trumpiau kaip 90 dienų brandintą sūrį padengiant raudonų paprikų ir vynuogių išspaudų spirito mišiniu arba raudonų paprikų ir gryno alyvuogių aliejaus mišiniu. Dengiant sūrį, raudonos paprikos sutrinamos iki tyrės ir į ją įmaišoma vynuogių išspaudų spirito arba gryno alyvuogių aliejaus. Mišinys turėtų būti sunaudojamas per vieną kartą, kad būtų užtikrinta tinkama jo tekstūra ir skonis. Vienam kilogramui raudonų paprikų naudojama maždaug 250 ml vynuogių išspaudų spirito arba 250 ml gryno alyvuogių aliejaus.

Velho

Pirmiau nurodyti metodai šioje vietovėje buvo taikomi ilgą laiką, taip siekiant pagerinti sūrio laikymo savybes ir pailginti tinkamumo vartoti laiką.

8 pakeitimas

Ženklinimas

Ženklinimas

Specifikacijos pirminės redakcijos 5 straipsnis išbrauktas:

„5 straipsnis

Ženklinimas ir tiekimas rinkai

Sūrių etiketėse turi būti nurodyta ši informacija:

| 1. | Prekinis pavadinimas – „Queijo Terrincho“ |
| --- | --- |

1.

Prekinis pavadinimas – „Queijo Terrincho“

| 2. | Riebalų: 45–60 % |
| --- | --- |

2.

Riebalų: 45–60 %

| 3. | Grynasis kiekis (išreikštas g arba kg) |
| --- | --- |

3.

Grynasis kiekis (išreikštas g arba kg)

| 4. | Geriausias iki [mėnuo ir metai] pabaigos |
| --- | --- |

4.

Geriausias iki [mėnuo ir metai] pabaigos

| 5. | Sūris, pagamintas iš gryno žalio avių pieno |
| --- | --- |

5.

Sūris, pagamintas iš gryno žalio avių pieno

| 6. | Gamintojo pavadinimas ir adresas |
| --- | --- |

6.

Gamintojo pavadinimas ir adresas

Etiketė turi būti priklijuota ant vienos iš sūrio pusių.

Sūris vartotojams gali būti parduodamas dalimis, jei bus sufasuotas.“

Pirmiau nurodytos iš pradžių užregistruotos bendrosios nuorodos, įtrauktos į specifikacijos pirminės redakcijos 5 straipsnį, išbrauktos ir pakeistos reikalavimu, atsižvelgiant į produkto rūšį, į etiketę įtraukti produkto logotipą ir žodžius „QUEIJO TERRINCHO“ – Denominação de Origem Protegida“ [„QUEIJO TERRINCHO“ – saugoma kilmės vietos nuoroda], „QUEIJO TERRINCHO“ – DOP“ [„QUEIJO TERRINCHO“ – SKVN], „QUEIJO TERRINCHO“VELHO – Denominação de Origem Protegida“ [„QUEIJO TERRINCHO“VELHO – saugoma kilmės vietos nuoroda“] arba „QUEIJO TERRINCHO“VELHO – DOP“ [„QUEIJO TERRINCHO“VELHO – SKVN], laikantis produkto aprašymo.

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Pakeitimai padaryti todėl, kad ženklinimo reikalavimus reikia suderinti su produkto aprašymu ir išbraukti bendrąsias nuorodas.

9 pakeitimas

Specifikacijos pirminės redakcijos 6 straipsnis išbrauktas:

„6 straipsnis

| 1. | Sūriui „Queijo Terrincho“ tinka tik veislės „Churra da Terra Quente“ avių, auginamų šių taisyklių 1 straipsnyje nustatytoje gamybos vietovėje, pienas. |
| --- | --- |

1.

Sūriui „Queijo Terrincho“ tinka tik veislės „Churra da Terra Quente“ avių, auginamų šių taisyklių 1 straipsnyje nustatytoje gamybos vietovėje, pienas.

| 2. | Visos bandos turi būti oficialiai pripažintos neužsikrėtusiomis brucelioze ir neturėti jokių per pieną perduodamų ligų požymių. |
| --- | --- |

2.

Visos bandos turi būti oficialiai pripažintos neužsikrėtusiomis brucelioze ir neturėti jokių per pieną perduodamų ligų požymių.

| 3. | Bandos turi būti stebimos, siekiant užtikrinti, kad bet koks gyvūnų gydymas atitiktų rekomenduojamą išlauką. |
| --- | --- |

3.

Bandos turi būti stebimos, siekiant užtikrinti, kad bet koks gyvūnų gydymas atitiktų rekomenduojamą išlauką.

| 4. | Melžimo aikštelėse ir vežant pieną į gamybos vietą turi būti laikomasi higienos reikalavimų. |
| --- | --- |

4.

Melžimo aikštelėse ir vežant pieną į gamybos vietą turi būti laikomasi higienos reikalavimų.

| 5. | Sūrinės turi atitikti teisės aktuose nustatytus techninius ir funkcinius, taip pat sveikatos ir higienos reikalavimus. |
| --- | --- |

5.

Sūrinės turi atitikti teisės aktuose nustatytus techninius ir funkcinius, taip pat sveikatos ir higienos reikalavimus.

| 6. | Visose patalpose, kur gaminamas sūris, turi būti tvarkoma gauto pieno, gamybos, brandinimo ir pardavimo apskaita.“ |
| --- | --- |

6.

Visose patalpose, kur gaminamas sūris, turi būti tvarkoma gauto pieno, gamybos, brandinimo ir pardavimo apskaita.“

1 dalyje nurodyta informacija apie avių veislę įtraukta į bendrojo dokumento, kuriame aprašomas produktas, 3.2 punktą ir į atitinkamą produkto specifikacijos 2 punktą.

2–6 dalys buvo išbrauktos, nes jos susijusios su taisyklėmis, kurios yra taikomos visai šios srities veiklai ir jau yra nustatytos bendruosiuose teisės aktuose.

10 pakeitimas

Taip pat išbrauktos pirminio dokumento 7, 8, 9 ir 10 straipsniuose pateiktos nuorodos į gamintojų grupių ir veiklos vykdytojų pareigas, taip pat į pažeidimus ir nuobaudas, nes jos nėra neatskiriama produkto specifikacijos dalis ir yra susijusios su visai sūrio gamybai taikomomis taisyklėmis, kurios jau yra nustatytos bendruosiuose teisės aktuose.

11 pakeitimas

Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Dėl geografinės vietovės ir produkto savybių ryšio specifikacijos pirminės redakcijos 1 straipsnyje nurodyta:

„1 straipsnis

Tai didelis, 400 000 ha užimantis plotas, kurį sudaro tektoninės įdubos (Mirandelos–Vilarisos slėniai), gilios erozijos slėniai (Koa Žemupys, Saboro ir aukštutinis Doro slėniai) ir 600–800 m aukštyje esančios plynaukštės. Dėl reljefo šiai vietovei būdingos išskirtinės klimato sąlygos – keliaujant į rytus palei Dorą jos kinta nuo Viduržemio jūrai būdingų subatlantinių iki pusiau sausringų Viduržemio jūros klimato sąlygų, o kuo arčiau prie plynaukščių, tuo ryškesnė žemyninio klimato įtaka.

Tai vietovė, kurioje klimato ir topografinės sąlygos lėmė didelę pasėlių įvairovę. Šiai vietovei būdingas auginamų vynmedžių ir alyvmedžių kraštovaizdis, besiplečiantys auginamų alyvmedžių plotai, pramaišiui augančių alyvmedžių ir migdolų plotai, lietaus laistomi javai (pūdymai ir maistiniai javai), taip pat kultūrinių augalų įvairovė – ten, kur nėra drėkinimui skirto vandens, ir pačiuose derlingiausiuose slėniuose (Mirandelos ir Vilarisos slėniai). Tačiau, atsižvelgdami į ekonominę svarbą, daugiausia dėmesio ūkininkai skiria alyvmedžių ir vynmedžių auginimui.

Veislės „Churra da Terra Quente“ avių, auginamų šioje vietovėje ir pasižyminčių labai jai tinkamomis savybėmis, bandos sudaro pagrindinę gyvulininkystės veiklos dalį, o joms laikyti iš esmės užtenka ganyklų ir užliejamų pievų. Ganyklos apima kalnuotas vietoves, pūdymus ir didžiulius nedirbamos žemės plotus, kuriuose žolės danga yra prasta ir negausi.

Vis dėlto žolės užauginama nepakankamai, todėl reikia naudoti užliejamas pievas ir antrinius pašarus – rugius, miežius, ropes, lęšius ir tokių medžių, kaip uosiai, guobos, ąžuolai, migdolai, alyvmedžiai ir net vynmedžiai, lapus. Būtent čia ir yra nuolatinės avių ganyklos. Beveik ištisus metus avys nakvoja žemės ūkio paskirties žemėje pastatytuose aptvaruose arba avidėse.

Būtent šis kalnuotų vietovių, sausų plynaukščių ir giedro dangaus derinys, taip pat savitos aplinkos sąlygos kartu su tradiciniais ūkininkavimo metodais lemia ypatingas veislės „Churra da Terra Quente“ („Terrincha“) avių pieno savybes.

Iš pieno, kurį perdirba vietos žmonės, pasitelkę įgūdžius ir patirtį bei savo žinias perduodantys iš kartos į kartą, pagaminamas neprilygstamo išskirtinumo sūris.“

pakeičiamas tokiu tekstu:

„Sūrio „Queijo Terrincho“ kokybę lemia tik gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai ir jų ryšys su nustatyta geografine vietove.

Kai kuriuose šaltiniuose avių sūrių gamybos plitimas siejamas su šiame regione ir už jo ribų veikusiais viduramžių krikščioniškaisiais vienuolynais. Geriausias šio sūrio kilmės įrodymas, ko gero, yra tai, kad Užkalnės Tera Kentės regione esanti vietovė, iš kurios kildinama avių veislė „Churra da Terra Quente“, t. y. Vilarisos slėnis, o dar tiksliau – Kinta da Terinšos vietovė, suteikė veislei jos kitą pavadinimą – „Terrincha“, o sūriui pagrindinį jo pavadinimą – „Terrincho“. Tai rodo, kad šioje vietovės dalyje puikiai dera gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai, būdingi visai gamybos vietovei.

Užkalnės Tera Kentė ir aukštutinis Doro slėnis – vietovės, kuriose yra nustatyta geografinė vietovė, – iš pradžių buvo labai atsparios ir gerai prisitaikiusios avių veislės – „Badana“ – kilmės vieta. Būtent iš šios veislės, sukryžminus ją su avinų veisle „Mondegueiro“, 19-ojo amžiaus pabaigoje išvesta veislė „Churra da Terra Quente“. Jai būdingos savybės visiškai atsiskleidė nuo 20-ojo amžiaus vidurio. Dėl to veislė yra atspari, gerai prisitaikiusi prie regiono sąlygų ir gana visli – dvyniai vadoje nėra retas reiškinys. Ši veislė nėra tinkamiausia mėsos gamybai, tačiau turint omenyje, kad pirmiausia tai – pieninė veislė, ji glaudžiai siejama su sūrio gamyba regione.

Šiam regionui būdingos kalvotos plynaukštės, statūs šlaitai, rūgštus ir ne itin derlingas dirvožemis ir keli geros žemės ūkio paskirties žemės plotai. Liūtys, kurių daugiausia pasitaiko žiemos mėnesiais, visapusiškai išnaudojamos ilgomis sausomis vasaromis. Visa tai reiškia, kad maisto ištekliai nėra pastovūs, nes pavasarį jo gausu, o vasarą trūksta.

Šios sąlygos daro didelę įtaką kultūrinių augalų pasiskirstymui regione – jos palankesnės tradicinėms ekstensyvioms gamybos sistemoms; šiomis sąlygomis auginamos veislės „Churra da Terra Quente“ avys duoda tokių savybių pieną, kad, kai jį perdirba vietos žmonės, pasitelkę iš protėvių perimtus įgūdžius ir praktinę patirtį, iš šio pieno pagaminamas laiko išbandymus atlaikęs tikrai išskirtinis sūris.

Švelnų, bet sūriui „Queijo Terrincho“ bręstant stiprėjantį ir intensyvėjantį aromatą ir skonį lemia naudojamo gryno žalio pieno savybės. Aromatas ir skonis glaudžiai siejami su avių veisle ir kalnuotoms vietovėms bei užlietoms pievoms būdinga augmenija, nes ji sudaro pagrindinę nustatytoje geografinėje vietovėje auginamų avių pašaro dalį.

Tankią ir tolygią sūrio masės tekstūrą, spalvą ir kiek rieboką išvaizdą lemia meistriškas gamybos procesas, grindžiamas vietos žmonių praktine patirtimi, visų pirma susijusia su tuo, kaip reikia gaminti varškę ir ją apdoroti, kad išvarvėtų išrūgos ir būtų gauta tiršta masė.

Brandinimo ir nokinimo procesai vyksta natūraliomis nokinimo sąlygomis kontroliuojamoje aplinkoje, laikantis toliau nurodytų reikalavimų.

| Brandinimas | „Queijo Terrincho“ | „Queijo Terrincho“Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatūra (°C) | 5–12 | 8–14 |
| Drėgnis (%) | 80–90 | 75–85 |
| Trumpiausia trukmė (dienomis) | 30 | 90 |

Brandinimas

„Queijo Terrincho“

„Queijo Terrincho“Velho

Temperatūra (°C)

5–12

8–14

Drėgnis (%)

80–90

75–85

Trumpiausia trukmė (dienomis)

30

90

Šių sąlygų laikymasis ir tinkama šio proceso priežiūra – visų pirma plaunant sūrį (o kaip dažnai tai daroma, priklauso nuo žievės išvaizdos, kuri visada turi būti lygi ir švari) – tai veiksmai, grindžiami vietos praktine patirtimi ir nulemiantys veiksnius, užtikrinančius, kad pagaminto sūrio masė būtų pageidaujamos tekstūros, spalvos ir išvaizdos.

Vietos praktinę patirtį taip pat perteikia taikomi tradiciniai konservavimo metodai, siejami su ilgesnį laiką brandinamais sūriais. Taikant šiuos metodus produktas gali būti laikomas ilgiau, o jo išskirtinės savybės nekinta. Tai pasakytina apie metodą, kai žievė padengiama raudonų paprikų tyre – puskietės konsistencijos raudonų paprikų ir vynuogių išspaudų spirito arba raudonų paprikų ir gryno alyvuogių aliejaus, pagamintų tradicinėse vietos spirito daryklose ar alyvuogių aliejaus spaudyklose, mišiniu, – ir apie sūrio konservavimą panardinant jį į talpas su grynu alyvuogių aliejumi, prieš tai pašalinus žievę ir supjausčius sūrį gabalėliais.

Kalbant apie žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšį, sūris „Queijo Terrincho“ yra laikomas tradiciniu šio Tras os Monteso regiono produktu, o gamybos metodas ir konservavimo būdai buvo perduodami iš kartos į kartą ir yra naudojami iki šiol.“

Pirminės specifikacijos 1 straipsnis performuluotas, siekiant tiksliau apibūdinti gamtinius veiksnius, t. y. dirvožemį ir klimato sąlygas, žmogiškuosius veiksnius ir vietos žmonių sukauptą praktinę patirtį, nes tai yra geografinės vietovės, lemiančios produkto išskirtinumą, savybės. Jame paaiškinama, kaip geografinės vietovės savybės veikia nurodytas ypatingas produkto savybes, ir nurodoma, kad sūrio „Queijo Terrincho“ kokybę lemia tik gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai ir jų ryšys su nustatyta geografine vietove.

Tekstas performuluotas taip, kad atitiktų bendrojo dokumento rengimo nuostatas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, visų pirma kiek tai susiję su jo 5 punktu (Ryšys su geografine vietove), nes labai svarbu, kad bendrajame dokumente būtų išsamiai ir nuosekliai paaiškinta, kaip nustatomas priežastinis ryšys, o to nebuvo pirminiame tekste.

Kita

Kita

Tapo privaloma naudoti produkto logotipą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„QUEIJO TERRINCHO“

„QUEIJO TERRINCHO“

ES Nr. PDO-PT-0218-AM01 – 2016 9 19

ES Nr. PDO-PT-0218-AM01 – 2016 9 19

SGN () SKVN (X)

SGN () SKVN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

Pavadinimas (-ai)

„Queijo Terrincho“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Portugalija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Queijo Terrincho“ – brandintas sūris, gaminamas lėtai nuvarvinant varškę, gautą gryną žalią veislės Churra da Terra Quente“ avių pieną traukinant su gyvūninės kilmės šliužo fermentu. Sūris „Queijo Terrincho“ brandinamas ne trumpiau kaip 30 dienų. Jei sūris brandinamas arba nokinamas ne trumpiau kaip 90 dienų, jo kilmės vietos nuoroda „Queijo Terrincho“ apibūdinama kaip Velho (brandintas).

Velho

Pagrindinės savybės:

„Queijo Terrincho“ ir „Queijo Terrincho“Velho savybės

Velho

| Sūris | „Queijo Terrincho“ | „Queijo Terrincho“Velho |
| --- | --- | --- |
| Forma | Neaukšto taisyklingo cilindro (disko formos), per vidurį šiek tiek įdubęs, be aiškiai išreikštų kraštų | Neaukšto taisyklingo cilindro (disko formos), per vidurį šiek tiek iškilęs, su nelygiais kraštais |
| Aukštis | 3,0–6,0 cm | 2,0–6,0 cm |
| Svoris | 0,7–1,1 kg | 0,5–1,0 kg |
| Skersmuo | 12–20 cm | 10,0–18,0 cm |
| Svoris (priešpiečių dėžutės dydžio) | 0,35–0,55 kg | 0,25–0,45 kg |
| Skersmuo (priešpiečių dėžutės dydžio) | 8,0–12,0 cm | 5,0–10,0 cm |
| Žievė | Lanksti, vientisa, gerai suformuota, glotni, tolygiai šviesios šiaudų geltonumo spalvos | Kieta, vientisa, gerai suformuota, raudonos spalvos, kartais šiurkščios tekstūros |
| Minkštimas |
| Tekstūra | Tanki ir tolygi, šiek tiek primenanti sviestą, o prapjovus kartais suglemba (pusminkštė) | Tanki ir tolygi, gerai suformuota, kietesnė nei sviestas ir prapjovus išlaiko formą (kieta) |
| Išvaizda | Šiek tiek kreminė, pasitaiko skylučių | Ne tokia kreminė, pasitaiko skylučių |
| Spalva | Tolygiai balta | Gelsva |
| Kvapas ir skonis | Sodrus, švelnus ir grynas, ne itin aitrus kvapas | Stiprus, subalansuotas įvairių kvapų mišinys |
| Riebalai (kiekis sausojoje medžiagoje) proc. | 25–50 | 35–60 |
| Drėgmė (sausosiose neriebalinėse medžiagose) proc. | 35–60 | 20–55 |

Sūris

„Queijo Terrincho“

„Queijo Terrincho“Velho

Velho

Forma

Neaukšto taisyklingo cilindro (disko formos), per vidurį šiek tiek įdubęs, be aiškiai išreikštų kraštų

Neaukšto taisyklingo cilindro (disko formos), per vidurį šiek tiek iškilęs, su nelygiais kraštais

Aukštis

3,0–6,0 cm

2,0–6,0 cm

Svoris

0,7–1,1 kg

0,5–1,0 kg

Skersmuo

12–20 cm

10,0–18,0 cm

Svoris (priešpiečių dėžutės dydžio)

0,35–0,55 kg

0,25–0,45 kg

Skersmuo (priešpiečių dėžutės dydžio)

8,0–12,0 cm

5,0–10,0 cm

Žievė

Lanksti, vientisa, gerai suformuota, glotni, tolygiai šviesios šiaudų geltonumo spalvos

Kieta, vientisa, gerai suformuota, raudonos spalvos, kartais šiurkščios tekstūros

Minkštimas

Tekstūra

Tanki ir tolygi, šiek tiek primenanti sviestą, o prapjovus kartais suglemba (pusminkštė)

Tanki ir tolygi, gerai suformuota, kietesnė nei sviestas ir prapjovus išlaiko formą (kieta)

Išvaizda

Šiek tiek kreminė, pasitaiko skylučių

Ne tokia kreminė, pasitaiko skylučių

Spalva

Tolygiai balta

Gelsva

Kvapas ir skonis

Sodrus, švelnus ir grynas, ne itin aitrus kvapas

Stiprus, subalansuotas įvairių kvapų mišinys

Riebalai (kiekis sausojoje medžiagoje) proc.

25–50

35–60

Drėgmė (sausosiose neriebalinėse medžiagose) proc.

35–60

20–55

Sūriai „Queijo Terrincho“ ir „Queijo Terrincho“Velho parduodami nepjaustyti, supjaustyti arba sufasuoti gabalėliais.

Velho

Sūris „Queijo Terrincho“Velho gali būti pateikiamas prekybai ir padengtas raudonų paprikų tyre arba supjaustytas gabalėliais ir panardintas į talpas su grynu alyvuogių aliejumi.

Velho

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Visų pirma avys ganomos kalnuotose vietovėse esančiose ganyklose, pūdymuose ir didžiuliuose nedirbamos žemės plotuose, kur žolės danga yra prasta ir negausi, taip pat nustatytoje geografinėje vietovėje esančiose vandeniu užlietose pievose arba natūraliose ganyklose.

Kadangi žolės užauginama nepakankamai, reikia pasirūpinti ir antriniais pašarais, tokiais kaip toje geografinėje vietovėje augantys rugiai, miežiai, avižos, ropės, lęšiai ir tokių medžių, kaip uosiai, guobos, ąžuolai, migdolai, alyvmedžiai ir net vynmedžiai, lapai.

Taip pat naudojami ir kiti pašarai, pagaminti nustatytoje geografinėje vietovėje, tokie kaip tame ūkyje ar kitų avių augintojų užauginti šiaudai ir šienas, rudenį ir (arba) žiemą sėjami pašariniai augalai (avižos, vikiai, rugiai ir geltonieji lubinai) ir pavasarį sėjami pašariniai augalai (kukurūzai ir sorgai).

Visi avių pašarai gaunami nustatytoje geografinėje vietovėje. Tik esant stygiui galima naudoti pašarus iš kitų regionų, tačiau jie jokiu būdu negali viršyti 50 % sausosios medžiagos per metus. Šis pašaras yra toks pat ir tokios pat sudėties kaip ir pašaras iš nustatytos geografinės vietovės, taigi dėl to produkto savybės nesikeičia.

Naudojama maistinė druska, kurios kiekis sudaro 15–20 % sūrio svorio, ir gyvūninės kilmės šliužo fermentas.

Veislės „Churra da Terra Quente“ avių pienas turi pasižymėti šiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis:

| Rūgštingumas (ml Na OH N\1) | 25–30 |
| --- | --- |
| pH | 6,5–6,6 |
| Tankis (esant 20 °C temperatūrai) | 1036–1038 |
| Riebalų kiekis (g/100 g) | 8,5 |
| Baltymų kiekis (g/100 g) | 6,4–6,6 |
| Bendrasis azoto kiekis (proc.) | 1,0–1,1 |
| Nekazeininis azotas (proc.) | 0,2–0,3 |

Rūgštingumas (ml Na OH N\1)

25–30

pH

6,5–6,6

Tankis (esant 20 °C temperatūrai)

1036–1038

Riebalų kiekis (g/100 g)

8,5

Baltymų kiekis (g/100 g)

6,4–6,6

Bendrasis azoto kiekis (proc.)

1,0–1,1

Nekazeininis azotas (proc.)

0,2–0,3

Raudonų paprikų tyrei paruošti naudojama raudona paprika, alyvuogių aliejus ir vynuogių išspaudų spiritas gaunami nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Pieno perdirbimas ir sūrio gamyba, įskaitant brandinimą ir nokinimą, turi būti vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Ilgai produktą laikyti leidžiama ne žemesnėje kaip – 11 °C temperatūroje.

Produktas turi būti pjaustomas ir pakuojamas nustatytoje geografinėje vietovėje, siekiant išsaugoti produkto vientisumą ir užtikrinti savybes, suteikiančias jam išskirtinumo, kurį paprasta pakeisti atliekant tolesnius apdorojimo veiksmus ir (arba) ne iš karto atliekamus apdorojimo veiksmus.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Be toliau pateikto produkto logotipo, produkto etiketėje turi būti nurodyti šie žodžiai: „QUEIJO TERRINCHO“ – Denominação de Origem Protegida“ [„QUEIJO TERRINCHO“ – saugoma kilmės vietos nuoroda], „QUEIJO TERRINCHO“ – DOP“ [„QUEIJO TERRINCHO“ – SKVN], „QUEIJO TERRINCHO“ – Denominação de Origem Protegida VELHO“ [„QUEIJO TERRINCHO“ – saugoma kilmės vietos nuoroda VELHO“] arba „QUEIJO TERRINCHO“ – DOP VELHO“ [„QUEIJO TERRINCHO“ – SKVN VELHO].

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Image 1

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Vietovei, kurioje gaminamas ir brandinamas gaminys, priskiriamos tik Mogadoro, Alfandegos da Fė, Tore de Monkorvo, Freišo de Espada a Sintos, Mirandelos, Vila Floro, Karazeda de Ansiaineso ir Masedo de Kavaleiroso (išskyrus Edrozo, Espadanedo, Fereiros, Mursoso ir Sotelo Morisko apylinkes), San Žoaun da Peskeiros (išskyrus Riodadeso ir Paredes da Beiros apylinkes) ir Vila Nova de Fos Kuos savivaldybės, taip pat Valpasoso savivaldybėje esančios Rio Torto, San Pedro de Veiga de Lilos, Veiga de Lilos, Valpasoso, Valeso ir Posakoso apylinkės, Medos savivaldybėje esančios Longroivos, Fonte Longos, Poso do Kanto ir Medos apylinkes ir Figeira de Kastelo Rodrigo savivaldybėje esančios Eskaljauno, Vilar de Amargo, Algodreso ir Mata de Loboso apylinkės.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Sūrio „Queijo Terrincho“ kokybę lemia tik gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai ir jų ryšys su nustatyta geografine vietove.

Kai kuriuose šaltiniuose avių sūrių gamybos plitimas siejamas su šiame regione ir už jo ribų veikusiais viduramžių krikščioniškaisiais vienuolynais. Geriausias šio sūrio kilmės įrodymas, ko gero, yra tai, kad Užkalnės Tera Kentės regione esanti vietovė, iš kurios kildinama avių veislė „Churra da Terra Quente“, t. y. Vilarisos slėnis, o dar tiksliau – Kinta da Terinšos vietovė, suteikė veislei jos kitą pavadinimą – „Terrincha“, o sūriui pagrindinį jo pavadinimą – „Terrincho“. Tai rodo, kad šioje vietovės dalyje puikiai dera gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai, būdingi visai gamybos vietovei.

Užkalnės Tera Kentė ir aukštutinis Doro slėnis – vietovės, kuriose yra nustatyta geografinė vietovė, – iš pradžių buvo labai atsparios ir gerai prisitaikiusios avių veislės – „Badana“ – kilmės vieta. Būtent iš šios veislės, sukryžminus ją su avinų veisle „Mondegueiro“, 19-ojo amžiaus pabaigoje išvesta veislė „Churra da Terra Quente“. Jai būdingos savybės visiškai atsiskleidė nuo 20-ojo amžiaus vidurio. Dėl to veislė yra atspari, gerai prisitaikiusi prie regiono sąlygų ir gana visli – dvyniai vadoje nėra retas reiškinys. Ši veislė nėra tinkamiausia mėsos gamybai, tačiau turint omenyje, kad pirmiausia tai – pieninė veislė, ji glaudžiai siejama su sūrio gamyba regione.

Šiam regionui būdingos kalvotos plynaukštės, statūs šlaitai, rūgštus ir ne itin derlingas dirvožemis ir keli geros žemės ūkio paskirties žemės plotai. Liūtys, kurių daugiausia pasitaiko žiemos mėnesiais, visapusiškai išnaudojamos ilgomis sausomis vasaromis. Visa tai reiškia, kad maisto ištekliai nėra pastovūs, nes pavasarį jo gausu, o vasarą trūksta.

Šios sąlygos daro didelę įtaką kultūrinių augalų pasiskirstymui regione – jos palankesnės tradicinėms ekstensyvioms gamybos sistemoms; šiomis sąlygomis auginamos veislės „Churra da Terra Quente“ avys duoda tokių savybių pieną, kad, kai jį perdirba vietos žmonės, pasitelkę iš protėvių perimtus įgūdžius ir praktinę patirtį, iš šio pieno pagaminamas laiko išbandymus atlaikęs tikrai išskirtinis sūris.

Švelnų, bet sūriui „Queijo Terrincho“ bręstant stiprėjantį ir intensyvėjantį aromatą ir skonį lemia naudojamo gryno žalio pieno savybės. Aromatas ir skonis glaudžiai siejami su avių veisle ir kalnuotoms vietovėms bei užlietoms pievoms būdinga augmenija, nes ji sudaro pagrindinę nustatytoje geografinėje vietovėje auginamų avių pašaro dalį.

Tankią ir tolygią sūrio masės tekstūrą, spalvą ir kiek rieboką išvaizdą lemia meistriškas gamybos procesas, grindžiamas vietos žmonių praktine patirtimi, visų pirma susijusia su tuo, kaip reikia gaminti varškę ir ją apdoroti, kad išvarvėtų išrūgos ir būtų gauta tiršta masė.

Brandinimo ir nokinimo procesai vyksta natūraliomis nokinimo sąlygomis kontroliuojamoje aplinkoje, laikantis toliau nurodytų reikalavimų.

| Brandinimas | „Queijo Terrincho“ | „Queijo Terrincho“Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatūra (°C) | 5–12 | 8–14 |
| Drėgnis (proc.) | 80–90 | 75–85 |
| Trumpiausia trukmė (dienomis) | 30 | 90 |

Brandinimas

„Queijo Terrincho“

„Queijo Terrincho“Velho

Velho

Temperatūra (°C)

5–12

8–14

Drėgnis (proc.)

80–90

75–85

Trumpiausia trukmė (dienomis)

30

90

Šių sąlygų laikymasis ir tinkama šio proceso priežiūra – visų pirma plaunant sūrį (o kaip dažnai tai daroma, priklauso nuo žievės išvaizdos, kuri visada turi būti lygi ir švari) – tai veiksmai, grindžiami vietos praktine patirtimi ir nulemiantys veiksnius, užtikrinančius, kad pagaminto sūrio masė būtų pageidaujamos tekstūros, spalvos ir išvaizdos.

Vietos praktinę patirtį taip pat perteikia taikomi tradiciniai konservavimo metodai, siejami su ilgesnį laiką brandinamais sūriais. Taikant šiuos metodus produktas gali būti laikomas ilgiau, o jo išskirtinės savybės nekinta. Tai pasakytina apie metodą, kai žievė padengiama raudonų paprikų tyre – puskietės konsistencijos raudonų paprikų ir vynuogių išspaudų spirito arba raudonų paprikų ir gryno alyvuogių aliejaus, pagamintų tradicinėse vietos spirito daryklose ar alyvuogių aliejaus spaudyklose, mišiniu, – ir apie sūrio konservavimą talpose su grynu alyvuogių aliejumi.

Kalbant apie žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšį, sūris „Queijo Terrincho“ yra laikomas tradiciniu šio Tras os Monteso regiono sūriu, o gamybos metodas ir konservavimo būdai buvo perduodami iš kartos į kartą ir yra naudojami iki šiol.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/queijos/docs/CE_Qj_Terrincho.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 5.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 186/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 186/19

---

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

(2020/C 186/04)

Europos Komisija patvirtino šį nereikšmingą pakeitimą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

Su šia nereikšmingo pakeitimo paraiška galima susipažinti Komisijos duomenų bazėje eAmbrosia.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„TOMME DE SAVOIE“

ES Nr. PGI-FR-0177-AM03 – 2020 1 10

SKVN ()SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

„Tomme de Savoie“

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Tomme de Savoie“ – slėgtas nekaitintas sūris, pagamintas iš žalio arba termiškai apdoroto karvių pieno. Mažiausia nokinimo trukmė yra 30 dienų nuo šliužo fermento pridėjimo dienos iki sūrio ištraukimo iš brandinimo rūsių.

Sūris yra plokščio cilindro formos, 18–21 cm skersmens ir 5–8 cm aukščio. Jo svoris yra nuo 1,2 iki 2 kg. Šis sūris taip pat gali būti mažesnės formos, bet pasižymi tomis pačiomis juslinėmis savybėmis. Tokiu atveju jo aukštis yra ne didesnis kaip 8 cm, o svoris gali būti nuo 400 iki 900 gramų.

Pluta varijuoja nuo švelnios iki truputį nelygios, nuo baltos iki pilkos spalvos, ant jos gali susiformuoti antrinių pelėsio požymių.

Masė yra pusiau tvirta nuo baltos iki geltonos spalvos. Sūryje yra mažų skylučių. Jo skonis natūralus ir truputį sūrus, kartais turi silpną rūgštumo ir aštrumo prieskonį.

Sūryje riebalų yra ne mažiau nei 9 % bendro svorio, o sausosios medžiagos – bent 45 %.

Druskos kiekis – nuo 1,2 iki 2 %.

„Tomme de Savoie“ sūris gali būti parduodamas nepjaustytas, supjaustytas gabalais arba riekėmis; sufasuotas vartotojui: gabalais arba riekėmis.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Leidžiami pašarų tipai

| — | stambieji pašarai (žolė, šienas, atolas, žalieji kukurūzai, sorgai, šiaudai, tarpinės kultūros), |
| --- | --- |

—

stambieji pašarai (žolė, šienas, atolas, žalieji kukurūzai, sorgai, šiaudai, tarpinės kultūros),

| — | kukurūzų burbuolės ir drėgni grūdiniai kukurūzai, leidžiami tik nuo spalio 1 d. iki gegužės 1 d., |
| --- | --- |

—

kukurūzų burbuolės ir drėgni grūdiniai kukurūzai, leidžiami tik nuo spalio 1 d. iki gegužės 1 d.,

| — | dehidratuoti pašarai, dehidratuota liucerna, dehidratuotas runkelių minkštimas, pašariniai runkeliai, kuriuos būtina tiekti švarius ir sveikus, |
| --- | --- |

—

dehidratuoti pašarai, dehidratuota liucerna, dehidratuotas runkelių minkštimas, pašariniai runkeliai, kuriuos būtina tiekti švarius ir sveikus,

| — | pašarų papildai ir priedai:






  — | grūdinių kultūrų grūdai ir jų atliekos (sėlenos, išsijos, miltai, dehidratuoti žlaugtai) (grūdinių kultūrų grūdai gali būti laikomi stabilizuoti), |
| --- | --- | --- |

—

pašarų papildai ir priedai:

—

grūdinių kultūrų grūdai ir jų atliekos (sėlenos, išsijos, miltai, dehidratuoti žlaugtai) (grūdinių kultūrų grūdai gali būti laikomi stabilizuoti),

| — | aliejinių ir baltyminių augalų sėklos ir išspaudos, |
| --- | --- |

—

aliejinių ir baltyminių augalų sėklos ir išspaudos,

| — | šalutiniai produktai: liucernos baltymų koncentratas, nebaltyminis azotas (krakmolo arba mielių gamybos šalutiniai produktai), pašaro papilde karbamido < 3 %, |
| --- | --- |

—

šalutiniai produktai: liucernos baltymų koncentratas, nebaltyminis azotas (krakmolo arba mielių gamybos šalutiniai produktai), pašaro papilde karbamido < 3 %,

| — | melasa ir aliejus, mineralai, vitaminai, mikroelementai ir natūralūs augalų ekstraktai, |
| --- | --- |

—

melasa ir aliejus, mineralai, vitaminai, mikroelementai ir natūralūs augalų ekstraktai,

| — | ūkyje pagamintomis išrūgomis galima šerti ne ilgiau kaip 24 valandas. |
| --- | --- |

—

ūkyje pagamintomis išrūgomis galima šerti ne ilgiau kaip 24 valandas.

Melžiamosioms karvėms:

| — | visi stambieji pašarai turi būti paruošti geografinėje vietovėje, |
| --- | --- |

—

visi stambieji pašarai turi būti paruošti geografinėje vietovėje,

| — | ne geografinėje vietovėje paruoštų dehidratuotų pašarų, kukurūzų burbuolių, drėgnų grūdinių kukurūzų ir pašarinių runkelių dienos davinys vienai melžiamajai karvei per metus neturi viršyti vidutiniškai 4 kg sausosios masės. |
| --- | --- |

—

ne geografinėje vietovėje paruoštų dehidratuotų pašarų, kukurūzų burbuolių, drėgnų grūdinių kukurūzų ir pašarinių runkelių dienos davinys vienai melžiamajai karvei per metus neturi viršyti vidutiniškai 4 kg sausosios masės.

Šiais apribojimais užtikrinama, kad didžioji dalis pieninių karvių suėstos sausosios medžiagos būtų paruošta nustatytojoje geografinėje vietovėje. Taip sustiprinamas produkto ir jo geografinės kilmės ryšys.

Jei sūris gaminamas ūkyje, „Tomme de Savoie“ gaminti skirtas pienas gaunamas iš melžiamųjų karvių bandos, kurią sudaro ne mažiau kaip 75 % „Abondance“, „Montbéliarde“ arba „Tarentaise“ veislių karvių.

Jei sūrį gamina pieno perdirbėjas, „Tomme de Savoie“ gaminti skirtas pienas surenkamas iš ūkių, kurių melžiamųjų karvių bandas sudaro ne mažiau kaip 75 % „Abondance“, „Montbéliarde“ arba „Tarentaise“ veislių karvių.

„Abondance“, „Montbéliarde“ ir „Tarentaise“ veislių karvių auginimo tradicijos išlaikymas yra pagrįstas, nes įrodyta, kad šių veislių karvės geba prisitaikyti prie aplinkos fizinių ir klimato apribojimų: jų kūno sandara prisitaikiusi prie ganymosi šlaituose augančiose pievose, šios karvės atsparios karščiui, vasarą jos šeriamos žole, o žiemą – sausaisiais pašarais.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Geografinėje vietovėje atliekami visi pieno gamybos, perdirbimo ir sūrių nokinimo veiksmai.

„Tomme de Savoie“ sūriui gaminti naudojamas tik geografinėje vietovėje gautas pienas. Šis reikalavimas grindžiamas pašarų, kurie naudojami sūrių gamybos procesuose, gausa regione.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Sūrių, kuriems suteikta saugoma geografinė nuoroda „Tomme de Savoie“, ženklinimas turi atitikti šias taisykles:

| — | pavadinimas „Tomme de Savoie“ nurodomas ant visų pakuočių su Europos Sąjungos SGN logotipu tame pačiame regėjimo lauke, |
| --- | --- |

—

pavadinimas „Tomme de Savoie“ nurodomas ant visų pakuočių su Europos Sąjungos SGN logotipu tame pačiame regėjimo lauke,

| — | gamintojas, nokintojas arba fasuotojas privalo nurodyti savo pavadinimą ir adresą, |
| --- | --- |

—

gamintojas, nokintojas arba fasuotojas privalo nurodyti savo pavadinimą ir adresą,

| — | turi būti nurodytas sertifikavimo institucijos adresas, |
| --- | --- |

—

turi būti nurodytas sertifikavimo institucijos adresas,

| — | kiekvieno sūrio, parduodamo su geografine nuoroda, priekinėje dalyje arba šone, laikantis grupės nurodyto formato, turi būti pateikta geografinės kilmės žyma. Šis identifikacinis reikalavimas netaikomas sūriams, kuriuos tiesiogiai vartotojams parduoda ūkininkas ar sūrių gamintojas, |
| --- | --- |

—

kiekvieno sūrio, parduodamo su geografine nuoroda, priekinėje dalyje arba šone, laikantis grupės nurodyto formato, turi būti pateikta geografinės kilmės žyma. Šis identifikacinis reikalavimas netaikomas sūriams, kuriuos tiesiogiai vartotojams parduoda ūkininkas ar sūrių gamintojas,

| — | be to, etiketėje, sąskaitose faktūrose ir prekybos dokumentuose gali būti nurodytas apibūdinimas „mažasis“ (pranc. „petite“), kai sūris pagamintas naudojant mažo formato formas, tačiau šio apibūdinimo negalima pridėti prie nuorodos „Tomme de Savoie“ ir iškart po ja. |
| --- | --- |

—

be to, etiketėje, sąskaitose faktūrose ir prekybos dokumentuose gali būti nurodytas apibūdinimas „mažasis“ (pranc. „petite“), kai sūris pagamintas naudojant mažo formato formas, tačiau šio apibūdinimo negalima pridėti prie nuorodos „Tomme de Savoie“ ir iškart po ja.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė apima du departamentus – Savojos ir Aukštutinės Savojos – ir toliau išvardytas Eno bei Izero departamentų savivaldybes.

Eno departamentas: Anglefort, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lavours, Léaz, Massignieu-de-Rives, Parves et Nattages, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux-Lhôpital, Talissieu, Valserhône, Villes, Virignin, Vongnes.

Izero departamentas: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre d’Entremont.

5.   Ryšys su geografine vietove

„Tomme de Savoie“ ryšys su kilmės vietove grindžiamas nustatyta jo kokybe.

„Tomme de Savoie“ gamtinė aplinka pasižymi didele dirvožemio, kurį veikia vienodas kalnų klimatas, substratų įvairove.

„Tomme de Savoie“ geografinės vietovės reljefas ir geologinės savybės labai nevienalytės. Beveik visa geografinė vietovė išsidėsčiusi 200–2 500 metrų aukštyje, dirvožemio sluoksnis dažniausiai susidaręs iš senų kristalinių masyvų ir kalkakmenio masyvų.

Vyrauja tipiškas kalnų klimatas: žiemos ilgos ir kartais atšiaurios, o vasaros šiltos. Išskyrus Maurienne ir Tarentaise stačiašlaičius slėnius, kuriuose iškrenta mažiau kritulių, metinis kritulių kiekis gana didelis ir Alpių masyvų papėdėse vidutiniškai siekia 1 000–1 500 mm. Kritulių kiekis per visus metus pasiskirstęs tolygiai.

Dėl gilių dirvožemių ir gausių, per visus metus tolygiai pasiskirsčiusių kritulių geografinė vietovė yra teritorija, kurioje užauga gausi, jai būdinga puikios kokybės žolė (turtingos ir įvairios augalijos pievos tinka ganyti ir šienauti).

Priekalnėse taip pat išplėtotas grūdų ir kukurūzų auginimas.

Kalbant apie žmogiškuosius veiksnius, „Tomme de Savoie“ yra seniausias iš Savojos sūrių. „Tomme de Savoie“ ilgą laiką buvo namų ūkyje vartojamas sūris. Jis būdavo esminis kaimo gyventojų baltymų šaltinis.

Turimo pieno kiekis labai priklausė nuo kitų pieno naudojimo būdų (visų pirma pienas buvo itin vertinamų riebalų šaltinis). Savojos provincijos kaimo gyventojai šį sūrį gamindavo iš likusio negausaus pieno.

Būdavo galima aptikti ne tik įvairaus riebumo, kuris priklausydavo nuo nugriebimo laipsnio, „Tomme de Savoie“ sūrių, bet ir įvairių dydžių „Tomme de Savoie“ sūrių, priklausomai nuo to, kuriame ūkyje sūris buvo pagamintas.

„Tomme de Savoie“ sūris iš pradžių buvo gaminamas buitinėmis sąlygomis, vėliau išplito kai kuriose sūrinėse.

„Tomme de Savoie“ sūriui gaminti naudojamas pienas, kurio kokybė iki šiol glaudžiai siejama su geografinėje vietovėje augančiomis pievomis ir su tradicinių „Abondance“, „Montbéliarde“ ir „Tarentaise“ veislių karvių auginimu. Įrodyta, kad šių veislių karvės geba prisitaikyti prie aplinkos fizinių ir klimato apribojimų: jų kūno sandara prisitaikiusi prie ganymosi šlaituose augančiose pievose, šios karvės atsparios karščiui, vasarą jos šeriamos žole, o žiemą – sausaisiais pašarais. Pieninių karvių šėrimas grindžiamas pašarų ir grūdų, daugiausia paruoštų geografinėje vietovėje, naudojimu.

Šiose kalnų srityse buvo išplėtota ypatinga, prie aplinkos pritaikyta sūrių gamintojų praktinė patirtis. Regione taikomos technologijos buvo pritaikytos prie pieno savybių, o sūrio gamintojai ypač rūpestingai išmoko įvaldyti tam tikrus aspektus, tokius kaip inokuliavimas, mezofitų ir termofitų floros valdymas bei nokinimas.

Šios technologijos yra regiono, kuriame suslėgtos masės sūrių gamybos kultūra vyrauja jau nuo seno, bendros praktinės patirties vaisius.

Nokinant rūsyje ant medinių lentų, masė gerai vystosi ir formuojasi paviršiaus flora, ypač Mucor genties grybas. „Tomme de Savoie“ sūriai tuomet bent kartą per savaitę apverčiami. Taip tvarkant sūrius „priplojami jų plaukeliai“.

„Tomme de Savoie“ – slėgtas nekaitintas sūris, pagamintas iš žalio arba termiškai apdoroto karvių pieno.

„Tomme de Savoie“ pasižymi plokščio ir palyginti nedidelio cilindro forma, jo pluta varijuoja nuo švelnios iki truputį nelygios, nuo baltos iki pilkos spalvos, o skonis natūralus ir truputį sūrus, kartais turi silpną rūgštumo ir aštrumo prieskonį.

Geografinės vietovės teritorijoje galima užauginti pakankamai stambiųjų pašarų ir grūdų, kad būtų patenkinti pieno gamybos poreikiai išlaikant ekstensyvios gamybos sistemas, o tai užtikrina įvairių pašarą gyvuliams.

Pieninių karvių auginimo sistemose pirmenybė teikiama vietiniams ir labai įvairiems pašariniams augalams iš geografinės vietovės aplinkos. Pieno gamyba geografinėje vietovėje suteikia galimybę ne tik optimaliai išnaudoti ganyklas, taikant tradicinius gamybos būdus, bet ir panaudoti iš vietos veislių karvių gautą pieną. Pirmenybė teikiama vietinėms veislėms, nes dabar jos sudaro daugiau nei 90 % visų galvijų. Šios prie klimato ir kalnų reljefo prisitaikiusios veislės gali išreikšti visą savo gamybos potencialą, net jei sąlygos kartais būna nepalankios, o iš pieno pagaminti sūriai atspindi suvartotų augalų įvairovę.

Šis pienas, kurio dėl ypatingai šeriamų karvių primelžiama daug, geriau tinka gamybai nei kitų tomis pačiomis sąlygomis auginamų veislių galvijų pienas, nes pasižymi ypatingomis savybėmis: pridėjus šliužo fermento, sūris sustingsta tvirčiau, o sūrių gamybos našumas didesnis.

Tam tikri tyrimai įrodė šėrimo ir pašaro sudėties svarbą pieno kokybei (pvz., BUGAUD C., BUCHIN S., HAUWUY A., COULON J. B., 2002 m., „Sūrio tekstūra ir skonis pagal ganyklos pobūdį: sūrio iš „Abondance“ veislės karvių pieno gamybos atvejis“, INRA Prod. Anim., GIS AlpesJura. DORIOZ J. M., FLEURY Ph., COULON J. B., MARTIN B., 2000 m., „Vietovės veiksnio fizinės aplinkos dalis sūrių gamyboje: keletas pastabų remiantis sūrių gamyba Šiaurės Alpių dalyje“, leidinys Courrier de l’environnement, GIS AlpesJura. LUCAS A., HULIN S., MICHEL V., AGABRIEL C., CHAMBA J. F., ROCK E., COULON J. B., 2006 m., „Pieno gamybos sąlygų ryšiai su mitybiniu požiūriu svarbių sudedamųjų dalių kiekiu sūriuose: realių gamybos sąlygų tyrimas“, INRA Prod Anim, GIS AlpesJura). Pastarajame tyrime, susijusiame su „Tomme de Savoie“ sūriu, nustatyta, kad šėrimas daro esminį poveikį sūrių riebaluose tirpstančių mikroelementų kiekiui. Jame taip pat įrodyta, kad iš pradžių pieno, o vėliau ir sūrio riebalų rūgščių profilis visų pirma susijęs su pagrindinio karvių pašaro pobūdžiu.

Gamybai tiekiamas pienas yra žalias arba termiškai apdorotas, o tai užtikrina, kad taikant trumpus gamybos pradžios terminus produkte bus išlaikyta natūrali flora. Iš dalies būtent ši įvairi flora išreiškia „Tomme de Savoie“ sūrio specifiškumą.

Naudojant žalią arba termiškai apdorotą pieną išlaikomos pradinės pieno savybės, suteiktos pašaro, kurio įvairovė yra vienas iš geografinės vietovės ypatumų.

Būdavo galima aptikti ne tik įvairaus riebumo, kuris priklausydavo nuo nugriebimo laipsnio, „Tomme de Savoie“ sūrių, bet ir įvairių dydžių „Tomme de Savoie“ sūrių, priklausomai nuo to, kuriame ūkyje sūris buvo pagamintas. Turimo pieno kiekis labai priklausė nuo kitų pieno naudojimo būdų (visų pirma pienas buvo itin vertinamų riebalų šaltinis). Kaimo gyventojai šį sūrį gamindavo iš likusio negausaus pieno.

Norėdami išlaikyti istorines produkto savybes, sūrių gamintojai, taikydami masės spaudimo technologiją, gamina įvairių formatų sūrius, tačiau jie būna maži, palyginti su kitais regione gaminamais sūriais, taip pat skiriasi jų riebalų kiekis.

Gamybos įpročiai suteikė galimybę atrinkti naudingą gamybos florą. Naudodami šią florą, dabartiniai gamintojai gali suteikti sūriui jam būdingą skonį. Nokinant galima dar labiau pabrėžti skonio savybes.

Paviršiaus flora, daugiausia sudaryta iš Mucor genties grybo, kurio vystymąsi skatina nokinimas ant medinio pagrindo, „Tomme de Savoie“ sūriui suteikia būdingą pilką spalvą. Nokinant atliekami priežiūros veiksmai, tokie kaip apvertimas, taip pat padeda susiformuoti „Tomme de Savoie“ sūriui būdingai plutai, ypač priplojant Mucor genties grybo „plaukelius“.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f5bec304-85e4-4ca2-b956-c784993548e1

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---

| 5.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 186/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 186/23

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 186/05)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį (1).

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Hajós-Baja“

Nuorodos numeris PDO-HU-A1388-AM02

Pranešimo data: 2020 2 15

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Naujų vyno rūšių įtraukimas į produktų kategoriją „Vynas“

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | II. Vynų aprašymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

II. Vynų aprašymas

| — | III. Specialūs vynininkystės metodai |
| --- | --- |

—

III. Specialūs vynininkystės metodai

| — | V. Didžiausias gamybos kiekis |
| --- | --- |

—

V. Didžiausias gamybos kiekis

| — | VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės |
| --- | --- |

—

VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės

| — | VII. Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

—

VII. Ryšys su geografine vietove

| b) | Keičiami bendrojo dokumento skirsniai:






  — | Vyno (-ų) aprašymas |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiami bendrojo dokumento skirsniai:

—

Vyno (-ų) aprašymas

| — | Vyno gamybos metodai. Specialūs vynininkystės metodai |
| --- | --- |

—

Vyno gamybos metodai. Specialūs vynininkystės metodai

| — | Vyno gamybos metodai. Didžiausias gamybos kiekis |
| --- | --- |

—

Vyno gamybos metodai. Didžiausias gamybos kiekis

| c) | Vyno rūšių gamos išplėtimas leis geriau pademonstruoti ir pabrėžti unikalias Hajošo-Bajos krašto vynų savybes. Iš vėlyvojo vynuogių derliaus pagamintas vynas yra stiprus. Būdingų savybių jam suteikia laikymo ir brandinimo būdas. Šiame vyne taip pat gali būti liekamųjų cukrų. „Premium“ vynai yra aukščiausios kokybės vynai, pasižymintys kompleksiškais aromatais, stipriu ir turtingu skoniu su būdingu intensyviu vaisiniu poskoniu. Daugeliu atvejų šiems vynams būdingas džiovintų vaisių ir uogienės skonis bei aromatas, dažnai juos papildo intensyvios prieskonių natos, taip pat dominuojantis brandinimui medžio statinėse ir buteliuose būdingas aromatas. Ledo vynas yra kompleksiškas, o dėl liekamųjų cukrų kiekio, rūgštingumo ir alkoholio koncentracijos pusiausvyros atskleidžia švelnų skonį. |
| --- | --- |

c)

Vyno rūšių gamos išplėtimas leis geriau pademonstruoti ir pabrėžti unikalias Hajošo-Bajos krašto vynų savybes. Iš vėlyvojo vynuogių derliaus pagamintas vynas yra stiprus. Būdingų savybių jam suteikia laikymo ir brandinimo būdas. Šiame vyne taip pat gali būti liekamųjų cukrų. „Premium“ vynai yra aukščiausios kokybės vynai, pasižymintys kompleksiškais aromatais, stipriu ir turtingu skoniu su būdingu intensyviu vaisiniu poskoniu. Daugeliu atvejų šiems vynams būdingas džiovintų vaisių ir uogienės skonis bei aromatas, dažnai juos papildo intensyvios prieskonių natos, taip pat dominuojantis brandinimui medžio statinėse ir buteliuose būdingas aromatas. Ledo vynas yra kompleksiškas, o dėl liekamųjų cukrų kiekio, rūgštingumo ir alkoholio koncentracijos pusiausvyros atskleidžia švelnų skonį.

2.   Gaminamų vynų juslinių savybių aprašymo pakeitimas ir įtrauktinų naujų vyno rūšių juslinių savybių aprašymo priderinimas

| a) | Keičiamas produkto specifikacijos skirsnis:






  — | II. Vynų aprašymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiamas produkto specifikacijos skirsnis:

—

II. Vynų aprašymas

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Vyno (-ų) aprašymas |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Vyno (-ų) aprašymas

| c) | Naujos vyno rūšys gerokai išplečia „Hajós-Baja“ vynų gamą, todėl taip pat iš dalies keičiamas šiuo metu gaminamų vyno rūšių juslinių savybių aprašymas. |
| --- | --- |

c)

Naujos vyno rūšys gerokai išplečia „Hajós-Baja“ vynų gamą, todėl taip pat iš dalies keičiamas šiuo metu gaminamų vyno rūšių juslinių savybių aprašymas.

3.   Putojančių vynų analitinių parametrų pakeitimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | II. Vynų aprašymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

II. Vynų aprašymas

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Vyno (-ų) aprašymas |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Vyno (-ų) aprašymas

| c) | Šiuo metu taikomos taisyklės priderinamos prie galiojančių teisės aktų. |
| --- | --- |

c)

Šiuo metu taikomos taisyklės priderinamos prie galiojančių teisės aktų.

4.   Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos (stulpelio) išbraukimas iš analitinių savybių

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | II. Vynų aprašymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

II. Vynų aprašymas

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Vyno (-ų) aprašymas |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Vyno (-ų) aprašymas

| c) | Ankstesnės taisyklės netenka prasmės, nes dėl klimato kaitos vynų visuminė natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais jau ne vienus metus yra didesnė. Šis pakeitimas nedaro neigiamo poveikio vynų kokybei. |
| --- | --- |

c)

Ankstesnės taisyklės netenka prasmės, nes dėl klimato kaitos vynų visuminė natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais jau ne vienus metus yra didesnė. Šis pakeitimas nedaro neigiamo poveikio vynų kokybei.

5.   Nustatytos vietovės išplėtimas į Bačsentderdžio teritoriją, kuri vynuogynų kadastre priskiriama I ir II klasėms

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | IV. Nustatyta geografinė vietovė |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

IV. Nustatyta geografinė vietovė

| — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- |

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Nustatyta geografinė vietovė |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Nustatyta geografinė vietovė

| — | Papildomos sąlygos |
| --- | --- |

—

Papildomos sąlygos

| c) | Bačsentderdžio savivaldybės periferinės zonos atitinka šio vynuogininkystės regiono Čataljos ir Davodo vietoves. Šioje savivaldybėje vynuogynų kadastre registruotas vietovės plotas užima 6,8109 hektaro, be to, jame veikia du supaprastinti apmokestinamų prekių sandėliai. Vietovės sąlygos atitinka gamybos vietovės ir SKVN „Hajós-Baja“ produkto ryšio aprašymą. Vyndarystė yra tradicinė šio regiono gyventojų ekonominė veikla. |
| --- | --- |

c)

Bačsentderdžio savivaldybės periferinės zonos atitinka šio vynuogininkystės regiono Čataljos ir Davodo vietoves. Šioje savivaldybėje vynuogynų kadastre registruotas vietovės plotas užima 6,8109 hektaro, be to, jame veikia du supaprastinti apmokestinamų prekių sandėliai. Vietovės sąlygos atitinka gamybos vietovės ir SKVN „Hajós-Baja“ produkto ryšio aprašymą. Vyndarystė yra tradicinė šio regiono gyventojų ekonominė veikla.

6.   Vynams gaminti leidžiamų vynuogių veislių sąrašo išplėtimas: ’Generosa’ vynuogių veislė

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė (-ės) |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė (-ės)

| c) | ’Generosa’ veislės vynuogės yra atsparios šalčiams ir ligoms, nereikalauja didelės priežiūros, o iš jų pagamintas vynas yra rūgštokas, gaivus ir labai subtilus. Ši vynuogių veislė vynuogininkystės regione pradėta auginti neseniai. Šiuo metu ji auginama 12,4 ha plote. |
| --- | --- |

c)

’Generosa’ veislės vynuogės yra atsparios šalčiams ir ligoms, nereikalauja didelės priežiūros, o iš jų pagamintas vynas yra rūgštokas, gaivus ir labai subtilus. Ši vynuogių veislė vynuogininkystės regione pradėta auginti neseniai. Šiuo metu ji auginama 12,4 ha plote.

7.   Putojantiems vynams gaminti leidžiamų vynuogių veislių sąrašo išplėtimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė (-ės) |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė (-ės)

| c) | Šios vynuogių veislės vynuogininkystės regione tradiciškai naudojamos putojantiems vynams gaminti. Harmoningos putojančiam vynui gaminti naudojamo bazinio vyno sudedamosios dalys atskleidžia elegantišką ir malonų skonį bei aromatą. Jam būdinga tam tikra spalva (balta, pvz., pagamintam iš ’Chardonnay’, rožinė, pvz., pagamintam iš ’Kékfrankos’, raudona, pvz., pagamintam iš ’Kékfrankos’) ir palyginti didelis rūgštingumas. Po fermentacijos buteliuose putojančiame vyne susidaro ilgai išliekantys burbuliukai ir atsiranda turtingų antrinių aromatų. Gaminant putojančius vynus su muskatiniu aromatu („cserszegi fűszeres“), palyginti neutralų skonį papildo vynuogių veislei ir gamybos vietovei būdingi aromatai. |
| --- | --- |

c)

Šios vynuogių veislės vynuogininkystės regione tradiciškai naudojamos putojantiems vynams gaminti. Harmoningos putojančiam vynui gaminti naudojamo bazinio vyno sudedamosios dalys atskleidžia elegantišką ir malonų skonį bei aromatą. Jam būdinga tam tikra spalva (balta, pvz., pagamintam iš ’Chardonnay’, rožinė, pvz., pagamintam iš ’Kékfrankos’, raudona, pvz., pagamintam iš ’Kékfrankos’) ir palyginti didelis rūgštingumas. Po fermentacijos buteliuose putojančiame vyne susidaro ilgai išliekantys burbuliukai ir atsiranda turtingų antrinių aromatų. Gaminant putojančius vynus su muskatiniu aromatu („cserszegi fűszeres“), palyginti neutralų skonį papildo vynuogių veislei ir gamybos vietovei būdingi aromatai.

8.   Ženklinimo taisyklių c punkto (formalusis reikalavimas dėl nuorodų naudojimo) išbraukimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Papildomos sąlygos

| c) | Kai vartotojas perka vyną, jam svarbiausia – vynuogių veislės pavadinimas, todėl manoma, kad norint palengvinti pardavimą reikia panaikinti ženklinimo taisyklių c punktą. |
| --- | --- |

c)

Kai vartotojas perka vyną, jam svarbiausia – vynuogių veislės pavadinimas, todėl manoma, kad norint palengvinti pardavimą reikia panaikinti ženklinimo taisyklių c punktą.

9.   Pateikimo taisyklių b punkto išbraukimas (taikoma tik pardavimui stiklo buteliuose)

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Papildomos sąlygos

| c) | Dėl šiuolaikinių pakavimo technologijų pažangos šiuo metu vyndariai gali naudoti 3, 5 ir 10 l talpos „Bag in boxTM“ pakuotes, kuriose vynus galima parduoti išsaugant jų kokybę. |
| --- | --- |

c)

Dėl šiuolaikinių pakavimo technologijų pažangos šiuo metu vyndariai gali naudoti 3, 5 ir 10 l talpos „Bag in boxTM“ pakuotes, kuriose vynus galima parduoti išsaugant jų kokybę.

10.   Punkto, susijusio su kompetentingos vietinės vynų vertinimo komisijos skyrimu, ir dalies, susijusios su šios komisijos veikla, taip pat dalies, susijusios su kontrolės įstaigos atliekamų patikrinimų aprėptimi, išbraukimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| — | IX. Patikrinimai |
| --- | --- |

—

IX. Patikrinimai

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi

| c) | Dėl vietinės vynų vertinimo komisijos veiklos gamintojai užgaišta parduodami vynus. Be to, sudėtinga įgyvendinti technines ir finansines priemones, leidžiančias šiai komisijai tinkamai veikti, todėl ji nėra pakankamai lanksti, kad vyno gamybos įmonių prašymu galėtų tinkamai atlikti klasifikavimo užduotis. |
| --- | --- |

c)

Dėl vietinės vynų vertinimo komisijos veiklos gamintojai užgaišta parduodami vynus. Be to, sudėtinga įgyvendinti technines ir finansines priemones, leidžiančias šiai komisijai tinkamai veikti, todėl ji nėra pakankamai lanksti, kad vyno gamybos įmonių prašymu galėtų tinkamai atlikti klasifikavimo užduotis.

11.   Pareigos sekretoriui priimti sprendimą pagal kompetentingos vietinės vynų vertinimo komisijos protokolą išbraukimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi

| c) | Šio pakeitimo prašoma todėl, kad vietinė vynų vertinimo komisija savo veiklos nevykdo vynuogininkystės regione. |
| --- | --- |

c)

Šio pakeitimo prašoma todėl, kad vietinė vynų vertinimo komisija savo veiklos nevykdo vynuogininkystės regione.

12.   Vynuogių augintojų bendruomenės pirmininko, atsakingo už patikrinimų vykdymą siekiant paskirstyti vynuogių augintojų bendruomenės darbus, paskyrimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | X. Vynuogių augintojų bendruomenės darbų paskirstymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

X. Vynuogių augintojų bendruomenės darbų paskirstymas

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi

| c) | Už patikrinimus atsako vynuogių augintojų bendruomenės pirmininkas. |
| --- | --- |

c)

Už patikrinimus atsako vynuogių augintojų bendruomenės pirmininkas.

13.   Lentelės dalies, susijusios su pateikimo rinkai procedūra, pakeitimas siekiant paskirstyti vynuogių augintojų bendruomenės darbus

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | X. Vynuogių augintojų bendruomenės darbų paskirstymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

X. Vynuogių augintojų bendruomenės darbų paskirstymas

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi

| c) | Remiantis galiojančiais teisės aktais, vynuogių augintojų bendruomenės pirmininko atliekama atranka yra nepagrįsta, todėl norima šią procedūrą išbraukti. Juslinis vertinimas nepriklauso vynuogių augintojų bendruomenės pirmininko kompetencijai, todėl taip pat turi būti išbraukiamas. Pateikimo rinkai procedūros tikslais vynuogių augintojų bendruomenės pirmininkas išduoda dokumentą, patvirtinantį vyno kilmę (vyno kilmės sertifikatą). |
| --- | --- |

c)

Remiantis galiojančiais teisės aktais, vynuogių augintojų bendruomenės pirmininko atliekama atranka yra nepagrįsta, todėl norima šią procedūrą išbraukti. Juslinis vertinimas nepriklauso vynuogių augintojų bendruomenės pirmininko kompetencijai, todėl taip pat turi būti išbraukiamas. Pateikimo rinkai procedūros tikslais vynuogių augintojų bendruomenės pirmininkas išduoda dokumentą, patvirtinantį vyno kilmę (vyno kilmės sertifikatą).

14.   Techninio pobūdžio pakeitimas (vynuogių augintojų institucijos pavadinimo pakeitimas)

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | IX. Patikrinimai |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

IX. Patikrinimai

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi

| c) | Kadangi pakeistas vynuogių augintojų institucijos pavadinimas, naująjį pavadinimą reikia įtraukti į specifikaciją. |
| --- | --- |

c)

Kadangi pakeistas vynuogių augintojų institucijos pavadinimas, naująjį pavadinimą reikia įtraukti į specifikaciją.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Hajós-Baja

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 4. | Putojantis vynas |
| --- | --- |

4.

Putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai

Spalva gali būti nuo žalsvai baltos iki blyškios šiaudų geltonos. Tai lengvi intensyvaus aromato vynai, švelniai rūgštūs, su gėlių, vaisių ar citrusinių vaisių natomis.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai

Spalva gali būti nuo rausvai gelsvos iki blyškiai raudonos. Vynai yra gaivūs, rūgštoki, vaisiniai, pagaminti taikant gryninimo techniką.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai

Gaivūs ir vaisiniai raudonieji vynai: raudonieji vynai yra stipresni, jiems būdinga rubino arba tamsaus rubino spalva, santūrus vaisinis jauno vyno aromatas su švelniomis ąžuolo ir taninų natomis, dažniausiai intensyvus rūgštus skonis ir nedidelė alkoholio koncentracija.

Vidutiniškai stiprūs ir kompleksiški raudonieji vynai: vynų spalva – nuo tamsios rubino iki šviesios granato spalvos, jiems būdingi prieskonių aromatai, kompleksiškas skonis, tam tikras taninų kiekis, susidaręs dalinio brandinimo arba brandinimo medžio statinėse metu, tačiau ąžuolo skonis nedominuoja.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vėlyvojo derliaus baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai

Vynai yra auksinės spalvos ir kompleksiško aromato. Jiems būdinga turtinga ir švelni tekstūra, kompleksiški aromatai ir skoniai, kuriuos lemia brandinimas statinėse arba buteliuose, malonus rūgštumas ir alkoholio koncentracija. Šiuose vynuose dažnai būna liekamųjų cukrų.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 23,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

23,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vėlyvojo derliaus raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai

Vynai yra rubino raudonos arba tamsiai raudonos spalvos ir kompleksiško aromato. Jiems būdinga turtinga ir švelni tekstūra, brandinimo medžio statinėse arba buteliuose nulemti kompleksiški aromatai ir skoniai, malonus rūgštumas ir alkoholio koncentracija. Šiuose vynuose dažnai būna liekamųjų cukrų.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 23,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

23,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Premium“ baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai

Vynai gali būti nuo žalsvai baltos iki aukso spalvos. Jiems būdingas turtingas aromatas ir intensyvus kompleksiškas skonis, taip pat dažniausiai gėlių, vaisių ir citrusinių vaisių natos. Be to, šioje grupėje gali pasitaikyti stiprių vynų, pagamintų taikant gryninimo technologiją ir brandinimą.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Premium“ rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai

Spalva gali būti nuo rausvai gelsvos iki blyškiai raudonos. Vynams būdingas elegantiškas gaivumas, intensyvumas ir vaisių aromatai. Jie gaminami taikant gryninimo techniką.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Premium“ raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai

Vynų spalva – nuo tamsios rubino iki šviesios granato spalvos, jiems būdingi prieskonių aromatai, kompleksiškas skonis, tam tikras taninų kiekis, susidaręs dalinio brandinimo arba brandinimo medžio statinėse metu, tačiau ąžuolo skonis nedominuoja. Jeigu vynai brandinami ilgiau, susiformuoja būdingi džiovintų vaisių ir vaisių tyrių aromatai ir skoniai.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Baltasis ledo vynas

Vyno spalva – sendinto aukso. Būdingi turtingi ir kompleksiški aromatai. Šiuose vynuose yra labai daug cukrų („saldus kaip medus“ vynas), todėl jiems būdingas koncentruotas skonis ir intensyvus rūgštingumas.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 23,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

23,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Raudonasis ledo vynas

Vynai yra raudonos bronzos spalvos. Jiems būdingi turtingi ir kompleksiški aromatai. Šiuose vynuose yra labai daug cukrų („saldus kaip medus“ vynas), todėl jiems būdingas koncentruotas skonis ir džiovintus vaisius primenantis aromatas.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 23,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

23,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Baltasis putojantis vynas

Spalva – žalsvai balta, persikų, blyški šiaudų geltona.

Aromatas – intensyvus vaisių, gėlių.

Skonis – gaivus, intensyvus, subalansuoto rūgštumo.

Burbuliukai – vienodi, ilgai išliekantys.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Rožinis putojantis vynas

Spalva – blyški rožinė, svogūnų lukštų arba rausvai gelsva.

Aromatas – labai primenantis vaisius.

Skonis – subalansuotas, subtiliai rūgštokas.

Burbuliukai – smulkūs, ilgai išliekantys.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Raudonasis putojantis vynas

Spalva – rubino, tamsaus rubino.

Aromatas – intensyvus, juntamos jauno vyno ir vaisių natos.

Skonis – savitas prieskonių, vaisių.

Burbuliukai – ilgai išliekantys, vienodi.

- Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Bendrosios analitinės savybės

Draudžiami vynininkystės metodai

Vyno gamybai taikomi apribojimai

Vėlyvojo derliaus baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, vėlyvojo derliaus raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai, baltasis ledo vynas, raudonasis ledo vynas: sodrinimas, saldinimas.

„Premium“ baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, „Premium“ rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai, „Premium“ raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai: saldinimas.

Privalomi vynininkystės metodai

Vyno gamybai taikomi apribojimai

Baltasis ledo vynas, raudonasis ledo vynas: vynuogės turi būti skinamos žemesnėje negu -7 °C temperatūroje; spaudžiamos užšaldytos vynuogės.

Vynuogininkystės taisyklės

Auginimo praktika

| 1. | Vynmedžių formavimo taisyklės:






  a) | Jeigu vynuogynas pasodintas iki 2011 m. gruodžio 31 d.: bet koks formavimo būdas. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Jeigu vynuogynas pasodintas iki 2011 m. gruodžio 31 d.: bet koks formavimo būdas.

| b) | Jeigu vynuogynas pasodintas po 2012 m. sausio 1 d.: „Gobelet“ genėjimo būdas paliekant ilgas arba trumpas šakas, žemo arba vidutinio aukščio „Cordon“ genėjimo būdas, raišiojimas skėčio forma, „Moser“ formavimo būdas, „Sylvoz“ formavimo būdas, patobulintasis „Moser“ formavimo būdas, vieno priraišiojimo lygmens sistema. |
| --- | --- |

b)

Jeigu vynuogynas pasodintas po 2012 m. sausio 1 d.: „Gobelet“ genėjimo būdas paliekant ilgas arba trumpas šakas, žemo arba vidutinio aukščio „Cordon“ genėjimo būdas, raišiojimas skėčio forma, „Moser“ formavimo būdas, „Sylvoz“ formavimo būdas, patobulintasis „Moser“ formavimo būdas, vieno priraišiojimo lygmens sistema.

| 2. | Vynmedžių tankumo vynuogyne taisyklės:






  a) | Jeigu vynuogynas pasodintas iki 2011 m. gruodžio 31 d.: bet koks tankumas. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Jeigu vynuogynas pasodintas iki 2011 m. gruodžio 31 d.: bet koks tankumas.

| b) | Jeigu vynuogynas pasodintas po 2012 m. sausio 1 d.:






  — | sodinių tankumas: bent 3 300 sodinių/ha, |
| --- | --- | --- |

b)

Jeigu vynuogynas pasodintas po 2012 m. sausio 1 d.:

—

sodinių tankumas: bent 3 300 sodinių/ha,

| — | atstumai tarp eilių: 1–3,6 m, |
| --- | --- |

—

atstumai tarp eilių: 1–3,6 m,

| — | atstumai tarp sodinių: mažiausiai 0,6–1,2 m (jeigu sodinami du sodiniai, atsižvelgiama į vidutinį atstumą tarp vynuogienojų). |
| --- | --- |

—

atstumai tarp sodinių: mažiausiai 0,6–1,2 m (jeigu sodinami du sodiniai, atsižvelgiama į vidutinį atstumą tarp vynuogienojų).

| 3. | Pumpurų skaičius: daugiausia 12 pumpurų/m2. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Derliaus ėmimo datos nustatymas: atsakingos vynuogių augintojų bendruomenės tarybos sprendimu, atsižvelgiant į bandomąjį vynuogių skynimą, kuris nuo rugpjūčio 1 d. atliekamas kiekvieną savaitę.
  Mažiausia galima vynuogių alkoholio koncentracija, išreikšta vengriškos misos laipsniais (MM) ir tūrio procentais
  Auginimo praktika
  Baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai, raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai, klareto tipo rūšiniai ir kiuvė vynai: 14,9 MM, 9 tūrio proc.
  Vėlyvojo derliaus baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai ir vėlyvojo derliaus raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai: 19 MM, 12,08 tūrio proc.
  „Premium“ baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai: 17,5 MM, 10,97 tūrio proc.
  „Premium“ rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai ir „Premium“ raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai: 17,4 MM, 10,89 tūrio proc.
  Baltasis ledo vynas ir raudonasis ledo vynas: 25 MM, 16,66 tūrio proc.
  Putojantys vynai: 14,9 MM, 9 tūrio proc. |
| --- | --- |

4.

Mažiausia galima vynuogių alkoholio koncentracija, išreikšta vengriškos misos laipsniais (MM) ir tūrio procentais

Auginimo praktika

Baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai, raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai, klareto tipo rūšiniai ir kiuvė vynai: 14,9 MM, 9 tūrio proc.

Vėlyvojo derliaus baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai ir vėlyvojo derliaus raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai: 19 MM, 12,08 tūrio proc.

„Premium“ baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai: 17,5 MM, 10,97 tūrio proc.

„Premium“ rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai ir „Premium“ raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai: 17,4 MM, 10,89 tūrio proc.

Baltasis ledo vynas ir raudonasis ledo vynas: 25 MM, 16,66 tūrio proc.

Putojantys vynai: 14,9 MM, 9 tūrio proc.

b)   Didžiausias gamybos kiekis

Baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai, raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai, klareto tipo rūšiniai ir kiuvė vynai:

100 hektolitrų iš hektaro.

Baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai, raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai, klareto tipo rūšiniai ir kiuvė vynai:

14 300 kg vynuogių iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai ir vėlyvojo derliaus raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai:

70 hektolitrų iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai ir vėlyvojo derliaus raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai:

10 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Premium“ baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, „Premium“ rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai, „Premium“ raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai:

60 hektolitrų iš hektaro.

„Premium“ baltieji rūšiniai ir kiuvė vynai, „Premium“ rožiniai rūšiniai ir kiuvė vynai, „Premium“ raudonieji rūšiniai ir kiuvė vynai:

8 500 kg iš hektaro.

Baltasis ledo vynas ir raudonasis ledo vynas:

42 hektolitrai iš hektaro.

Baltasis ledo vynas ir raudonasis ledo vynas:

6 000 kg iš hektaro.

Putojantis vynas:

100 hektolitrų iš hektaro.

Putojantis vynas:

14 300 kg iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Gamybos vietovei priklauso toliau nurodytos savivaldybės, vynuogynų kadastre priskiriamos I ir II klasėms: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

’Kékoportó’ – ’Portugalske modré’

’Kadarka’ – ’Kadar’

’Rajnai rizling’ – ’Rheinriesling’

’Kadarka’ – ’Jenei fekete’

’Cabernet franc’ – ’Kaberne fran’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling’

’Zweigelt’ – ’Zweigeltrebe’

’Cabernet franc’ – ’Gros vidur’

’Kékoportó’ – ’Portugizer’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Merlot’

’Kövidinka’ – ’A dinka crvena’

’Pinot noir’ – ’Kék rulandi’

’Pinot noir’ – ’Savagnin noir’

’Pinot noir’ – ’Pinot cernii’

’Olasz rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel muskotály’ – ’Muskat ottonel’

’Kadarka’ – ’Törökszőlő’

’Kadarka’ – ’Szkadarka’

’Rajnai rizling’ – ’Weisser riesling’

’Olasz rizling’ – ’Nemes rizling’

’Rajnai rizling’ – ’Johannisberger’

’Kövidinka’ – ’A dinka rossa’

’Pinot noir’ – ’Rulandski modre’

’Kövidinka’ – ’A ruzsica’

’Pinot blanc’ – ’Pinot beluj’

’Cabernet franc’ – ’Carbonet’

’Pinot blanc’ – ’Weissburgunder’

’Olasz rizling’ – ’Taljanska grasevina’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Olasz rizling’ – ’Risling vlassky’

’Pinot noir’ – ’Pignula’

’Cabernet sauvignon’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon bianco’

’Olasz rizling’ – ’Grasevina’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans gris’

’Chardonnay’ – ’Ronci bilé’

’Irsai olivér’ – ’Zolotis’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Szürkebarát’ – ’Rruländer’

’Cabernet franc’ – ’Carmenet’

’Szürkebarát’ – ’Pinot gris’

’Cserszegi fűszeres’

’Ottonel muskotály’ – ’Muscat ottonel’

’Kékoportó’ – ’Blauer portugieser’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon bijeli’

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Kadarka’ – ’Csetereska’

’Pinot blanc’ – ’Fehér burgundi’

’Kadarka’ – ’Negru moale’

’Kövidinka’ – ’A dinka mala’

’Pinot noir’ – ’Pinot tinto’

’Kékoportó’ – ’Portugais bleu’

’Irsai olivér’ – ’Muskat olivér’

’Kadarka’ – ’Kadarka negra’

’Pinot noir’ – ’Pinot nero’

’Ottonel muskotály’ – ’Miszket otonel’

’Kadarka’ – ’Gamza’

’Pinot noir’ – ’Kisburgundi kék’

’Kadarka’ – ’Fekete budai’

’Pinot noir’ – ’Spätburgunder’

’Kövidinka’ – ’A kamena dinka’

’Kékfrankos’ – ’Blauer limberger’

’Olasz rizling’ – ’Riesling italien’

’Pinot noir’ – ’Kék burgundi’

’Pinot blanc’ – ’Pinot bianco’

’Generosa’

’Szürkebarát’ – ’Pinot grigio’

’Kövidinka’ – ’Steinschiller’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling blanc’

’Pinot noir’ – ’Pino csernüj’

‚Chardonnay’ – ’Morillon blanc’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Zweigelt’ – ’Blauer zweigeltrebe’

’Pinot noir’ – ’Blauer burgunder’

’Olasz rizling’ – ’Olaszrizling’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Kékfrankos’ – ’Blauer lemberger’

’Cabernet franc’ – ’Gros cabernet’

’Irsai olivér’ – ’Irsai’

’Rajnai rizling’ – ’Rhine riesling’

’Cabernet franc’ – ’Cabernet’

’Irsai olivér’ – ’Zolotisztüj rannüj’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay blanc’

’Kékoportó’ – ’Modry portugal’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Vynas ir putojantis vynas. Nustatytos vietovės aprašymas

a)   Gamtiniai ir kultūriniai veiksniai

Saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) „Hajós-Baja“ vietovė yra pietinėje Vengrijos dalyje. Ji išsidėsčiusi šiauriniuose Telečkos kalvyno šlaituose. Vakaruose ji ribojasi su Dunojumi, šiaurėje ir rytuose – su smėlingu kalnagūbriu, kuris driekiasi tarp Dunojaus ir Tisos upių, o pietuose – su šalies siena.

Dunojus turėjo lemiamą reikšmę gamybos vietovės plėtrai. Dabartinė upės vaga susiformavo reguliuojant tėkmę.

Gamybos vietovės aplinkos savybes daugiausia lemia nelygus reljefas. Didžioji dalis vietovės išsidėsčiusi 150 m aukštyje virš jūros lygio.

Reljefui daugiausia būdingos šiaurės vakarų ir pietvakarių kryptimi išsidėsčiusios kalvų ir slėnių grandinės, sudarančios palankią aplinką vynuogynams augti. Aukščių skirtumas neviršija 10–20 m, o nuolydis siekia 2–10 %

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Hajós-Baja“ gamybos vietovei daugiausia būdingas smėlingas ir klintinis dirvožemis, kuris dengia lioso pagrindą (humusinę žemę ir slenkančias kopas); be to, šiek tiek rečiau randama miškų rudžemio, juodžemio, pievų ir aliuvinio dirvožemio.

Gamybos vietovės klimato sąlygas lemia Vengrijoje dominuojantis žemyninio tipo klimatas. Jam dažniausiai būdingos karštos vasaros ir šaltos žiemos. Dėl tokių klimato sąlygų ir palyginti nedidelio aukščio pavasarį ir rudenį vietovėje dažnos šalnos.

Vidutinė temperatūra siekia maždaug 11–12 °C. Saulė vidutiniškai šviečia daugiau kaip 2 000 val. per metus. Vidutinis metinis kritulių kiekis siekia 450–500 mm, taigi jo pakanka vynmedžių poreikiams. Vis dėlto kritulių kiekis per metus pasiskirsto netolygiai.

b)   Žmogiškieji veiksniai

Gamybos vietovė pasižymi senomis vynuogininkystės ir vyndarystės tradicijomis. Vynmedžių auginimo tradicijos šiame regione, kaip ir visoje Vengrijoje, siekia Romos imperijos laikus.

Hajošo-Bajos vynuogininkystės regionas buvo senosios Romos imperijos pasienyje (Dunojus žymėjo imperijos ribą), tačiau imperijos įtaka buvo juntama ir šiame regione.

Viduramžiais suklestėjusi vynuogininkystė labai nukentėjo XVI ir XVII a. valdant Osmanų imperijai. Tuo metu gerokai sumažėjo gyventojų skaičius ir gamybos apimtis.

Išvijus turkus, krašte įsikūrė germanai, visų pirma švabai, kurie nuomojosi žemes. Jie gerokai prisidėjo prie vynuogininkystės atgaivinimo, vyno rūsių kultūros populiarinimo ir gamybos vietovei tinkamų vyndarystės technologijų kūrimo. Siaučiant filokserų epidemijai, vynmedžiai pradėti auginti smėlingose vietovėse, nes toks dirvožemio tipas yra atsparus šiai ligai, tačiau vėliau atkuriant vynuogyną vėl pradėti naudoti sklypai, turintys išskirtinį auginimo potencialą. 1904 m. Bajoje pradėtas profesinis vidurinis mokymas.

Po Antrojo pasaulinio karo buvo įkurta didelių vyno rūsių ir vynuogininkystės tradicijos pasikeitė. Greta anksčiau tradiciškai daugiausia naudotų vynuogių veislių (’Ezerjó’, ’Kadarka’, ’Kövidinka’, ’Mézes’) imtos auginti ir kitos veislės: ’Kékfrankos’, ’Leányka’, ’Muscat ottonel’ ir ’Olasz rizling’.

Paplito auginimas paliekant didesnius tarpus tarp eilių ir formavimas aukštu kordonu. Nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio pabaigos greta tęsiamo vynuogių veislių keitimo (sodinamos pasauliniu mastu žinomos veislės, kaip antai ’Chardonnay’, ’Cabernet sauvignon’ ir pan.) pradėtas didinti vynuogynų plotas, keičiami auginimo metodai, modernizuojami didieji vyno gamybos ūkiai.

Putojantis vynas. Nustatytos vietovės aprašymas

b)   Žmogiškieji veiksniai

Be to, kas jau nurodyta, „Hajós-Baja“ putojantiems vynams būdingi tokie ypatumai:

Gamybos vietovėje nusistovėjusios senos vynuogininkystės ir putojančių vynų gamybos tradicijos.

Šiame vynuogininkystės regione esančiame Hošsuhedžio valstybiniame ūkyje putojantis vynas pradėtas gaminti 1975 m.

9-ajame dešimtmetyje produkcija sudarė 25 mln. butelių per metus. Didžioji dalis parduodamų putojančių vynų buvo gaminami fermentuojant uždaruose katiluose (rusiškas metodas).

Šiame ūkyje taip pat būdavo gaminami putojantys vynai, fermentuojami uždaruose katiluose ir ilgiau brandinami.

Į prekybą buvo tiekiami ir „Carmen“ putojančių vynų grupei priklausantys rožiniai ir raudonieji vynai.

Nuo XXI a. 1-ojo dešimtmečio vidurio šeimos ūkyje gaminami klasikiniuose buteliuose brandinami putojantys vynai.

Vynas

2.   Vynų aprašymas

Biologinė aplinka suteikia galimybę šiame vynuogininkystės regione gaminti intensyvaus skonio, vidutinio rūgštingumo, saldesnius ir stiprius vynus. Iš lioso podirvio gaunamos maisto medžiagos ir šio podirvio savybė sulaikyti vandenį lemia čia auginamų vynuogių išskirtinę sudėtį, o kalkingas podirvis vynams suteikia minerališkumo.

Baltiesiems ir rožiniams vynams būdingi intensyvūs, turtingi aromatai. Raudonieji vynai paprastai yra vaisinio skonio ir intensyvios spalvos. Jiems būdingi stiprūs, lėtai išsiskiriantys taninai.

„Premium“ vynai yra aukščiausios kokybės vynai, pasižymintys kompleksiškais aromatais, stipriu ir turtingu skoniu su būdingu intensyviu vaisiniu poskoniu. Daugeliu atvejų šiems vynams būdingas džiovintų vaisių ir uogienės skonis bei aromatas, dažnai juos papildo intensyvios prieskonių natos, taip pat dominuojantis brandinimui medžio statinėse ir buteliuose būdingas aromatas.

Iš vėlyvojo vynuogių derliaus pagamintas vynas yra stiprus. Būdingų savybių jam suteikia laikymo ir brandinimo būdas. Šiame vyne taip pat gali būti liekamųjų cukrų.

Ledo vynai yra kompleksiški, o dėl liekamųjų cukrų kiekio, rūgštingumo ir alkoholio koncentracijos jiems būdingas saldus skonis.

Gamybos vietovės vynai paprastai parduodami po brandinimo statinėse ir buteliuose etapo.

3.   Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys

Didelę įtaką vynų savybėms daro ekologinė aplinka. Visų pirma vynams ji suteikia tokias tipiškas savybes kaip sodrumas, vidutinis rūgštingumas, vidutinis taninų kiekis ir didelė alkoholio koncentracija.

Smėlingas dirvožemis paprastai greitai įkaista: jo šviesi spalva geriau atspindi saulės šviesą, o tai padeda vynuogėms sunokti. Be to, iš lioso podirvio gaunamos maisto medžiagos ir šio podirvio savybė sulaikyti vandenį lemia čia auginamų vynuogių išskirtinę sudėtį, o kalkingas podirvis vynams suteikia minerališkumo.

Taigi dėl geologinių ir klimato sąlygų baltiesiems ir rožiniams vynams būdingi intensyvūs ir turtingi aromatai. Raudonieji vynai paprastai yra vaisinio skonio ir intensyvios spalvos. Jiems būdingi stiprūs, lėtai išsiskiriantys taninai. Gamybos vietovės vynai paprastai parduodami po brandinimo statinėse ir buteliuose etapo.

Hajošo-Bajos vynuogininkystės regionas turi didelę reikšmę Vengrijos žemės ūkio vynuogininkystės ir vyndarystės sektoriui. Greta ekonominės reikšmės vynuogininkystė taip pat daro didelę įtaką visuomenei, nes prisideda prie gyventojų sulaikymo šiame regione.

Be to, šiuo metu pastebima vynuogininkystės ir vyndarystės plėtra, taip pat su šiomis veiklomis susijęs vyno turizmas ir didėjantis lankytojų skaičius. Būtent šiame regione įsikūręs didžiausias Vengrijoje vyno rūsių kaimas, vadinamas Hajošo vyno rūsių kaimu.

Žmogiškųjų veiksnių poveikį gamybos vietovei galima pastebėti šiose srityse:

| — | apgalvota prie ekologinės aplinkos teikiamų galimybių pritaikytos vynuogių veislių struktūros plėtra (tradicinės ir naujos vynuogių veislės), |
| --- | --- |

—

apgalvota prie ekologinės aplinkos teikiamų galimybių pritaikytos vynuogių veislių struktūros plėtra (tradicinės ir naujos vynuogių veislės),

| — | vynuogininkystės ir vyndarystės metodų plėtra, laikantis specialių ekologijos kriterijų ir rinkos sąlygų, |
| --- | --- |

—

vynuogininkystės ir vyndarystės metodų plėtra, laikantis specialių ekologijos kriterijų ir rinkos sąlygų,

| — | ekologijos ir prekybos sąlygas atitinkančios įrangos ir integravimo struktūrų plėtra. |
| --- | --- |

—

ekologijos ir prekybos sąlygas atitinkančios įrangos ir integravimo struktūrų plėtra.

Putojantis vynas

2.   Vynų aprašymas

Baziniai vynai dažniausiai yra sodraus skonio, vidutinio rūgštingumo, pasižymintys vidutiniu taninų kiekiu ir didele alkoholio koncentracija.

Jiems būdingas minerališkumas. Baltiesiems ir rožiniams baziniams vynams būdingi intensyvūs, turtingi aromatai. Raudonieji baziniai vynai paprastai yra vaisinio skonio, intensyvios spalvos, pasižymi aiškiai juntamais taninais.

3.   Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys

Didelę įtaką bazinių vynų savybėms daro ekologinė aplinka. Visų pirma vynams ji suteikia tokias tipiškas savybes kaip sodrumas, vidutinis rūgštingumas, vidutinis taninų kiekis ir didelė alkoholio koncentracija.

Smėlingas dirvožemis paprastai greitai įkaista: jo šviesi spalva geriau atspindi saulės šviesą, o tai padeda vynuogėms sunokti. Be to, iš lioso podirvio gaunamos maisto medžiagos ir šio podirvio savybė sulaikyti vandenį lemia čia auginamų vynuogių išskirtinę sudėtį, o kalkingas podirvis vynams suteikia minerališkumo.

Taigi dėl geologinių ir klimato sąlygų baltiesiems ir rožiniams baziniams vynams būdingi intensyvūs, turtingi aromatai. Klareto tipo ir rožiniai baziniai vynai paprastai yra vaisinio skonio ir intensyvios spalvos. Jiems būdingi aiškiai juntami, lėtai išsiskiriantys taninai.

Žmogiškųjų veiksnių poveikį gamybos vietovei galima pastebėti šiose srityse:

| — | apgalvota prie ekologinės aplinkos teikiamų galimybių pritaikytos vynuogių veislių struktūros plėtra (tradicinės ir naujos vynuogių veislės), |
| --- | --- |

—

apgalvota prie ekologinės aplinkos teikiamų galimybių pritaikytos vynuogių veislių struktūros plėtra (tradicinės ir naujos vynuogių veislės),

| — | vynuogininkystės, putojančių vynų gamybos ir brandinimo metodų plėtra, priderinta prie ekologijos kriterijų ir iš dalies prie rinkos sąlygų, |
| --- | --- |

—

vynuogininkystės, putojančių vynų gamybos ir brandinimo metodų plėtra, priderinta prie ekologijos kriterijų ir iš dalies prie rinkos sąlygų,

| — | ekologijos ir prekybos sąlygas atitinkančios įrangos ir integravimo struktūrų plėtra. |
| --- | --- |

—

ekologijos ir prekybos sąlygas atitinkančios įrangos ir integravimo struktūrų plėtra.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Nuorodoms taikomos taisyklės

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

Smulkesnių geografinių vienetų pavadinimai, kuriuos galima nurodyti: Baja, Bátmonostor, Bácsszentgyörgy, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

Apibūdinamosios nuorodos: „barrique“ (brandintas statinėje), „cuvée“ (kiuvė), „muskotály“ (muskatinis), „primőr“ (jaunas), „prémium“ („Premium“), „siller“ (klaretas), „késői szüretelésű“ (vėlyvojo derliaus), „jégbor“ (ledo vynas).

Pateikimo taisyklės (kiekvienai produkto kategorijai ir vyno rūšiai)

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Papildomos sąlygos rūšis

Išpilstymas nustatytų ribų geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas:

| a) | Hajošo-Bajos vynuogininkystės regione esantys vyndarystės ūkiai savo vyną gali parduoti tiesiai iš laikymo rezervuarų arba buteliais, jeigu vynas vartojamas vietoje. |
| --- | --- |

a)

Hajošo-Bajos vynuogininkystės regione esantys vyndarystės ūkiai savo vyną gali parduoti tiesiai iš laikymo rezervuarų arba buteliais, jeigu vynas vartojamas vietoje.

| b) | Vynų išpilstymas į butelius atliekamas tik Hajošo-Bajos vynuogių augintojų ir vyndarių bendruomenės patvirtintose išpilstymo vietose. Išpilstymas į butelius už gamybos vietovės ribų galimas tik tuo atveju, jei bent 48 val. iki numatyto išpilstymo pateikiama deklaracija. Deklaracija turi būti teikiama Hajošo-Bajos vynuogininkystės regiono vyndarių bendruomenės tarybai. Išpilstymas turi būti atliekamas per 90 dienų nuo vyno išsiuntimo iš gamybos vietovės dienos. |
| --- | --- |

b)

Vynų išpilstymas į butelius atliekamas tik Hajošo-Bajos vynuogių augintojų ir vyndarių bendruomenės patvirtintose išpilstymo vietose. Išpilstymas į butelius už gamybos vietovės ribų galimas tik tuo atveju, jei bent 48 val. iki numatyto išpilstymo pateikiama deklaracija. Deklaracija turi būti teikiama Hajošo-Bajos vynuogininkystės regiono vyndarių bendruomenės tarybai. Išpilstymas turi būti atliekamas per 90 dienų nuo vyno išsiuntimo iš gamybos vietovės dienos.

Gamyba už nustatytos geografinės vietovės ribų

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Papildomos sąlygos rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata.

Sąlygos aprašymas:

Bočos, Kecelio, Kėlešhalomo, Kiškėrešo savivaldybėse.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/3/5d/82000/Hajos%20Baja%20OEM_v3_standard.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 5.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 186/38

---

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

(2020/C 186/06)

Europos Komisija patvirtino šį nereikšmingą pakeitimą pagal 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

Su šio nereikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiška galima susipažinti Komisijos duomenų bazėje „eAmbrosia“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„MORTADELLA DI PRATO“

ES Nr. PGI-IT-01333-AM01–2019 10 1

SKVN () SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

„Mortadella di Prato“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Pavadinimu „Mortadella di Prato“ vadinamas į apvalką kimštas ir termiškai apdorotas mėsos gaminys iš kiaulienos, jūros druskos, česnako, prieskonių ir likerio „Alchermes“, arba „Alkermes“ (jo dalis produkte sudaro 0,3–0,6 %), mišinio. Vartoti paruoštas produktas turi pasižymėti šiomis savybėmis: svoris – 0,5–10 kg; forma – cilindro arba šiek tiek panaši į elipsę; išmatavimai: ilgis – 8–70 cm, skersmuo – 6–35 cm; organoleptinės savybės: mišinio konsistencija – tvirta ir kompaktiška, o dėl smulkaus malimo švelni ragaujant; išorinė spalva – dulsvai rožinė; vidinė spalva dėl likerio „Alchermes“ spalvinamojo poveikio – tamsiai rožinė su baltomis kubelių formos riebalų dėmelėmis; aromatas skvarbus, prieskonių, su iškart juntamu „Alchermes“ kvapu; skonis – būdingas produktui ir kontrastingas: aštrus ir pikantiškas prieskonių, česnako, jūros druskos skonis ir saldus, švelnus likerio „Alchermes“ skonis; cheminės ir fizinės savybės: riebalų ir baltymų santykis neviršija 1,5.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Kiaulės, iš kurių mėsos gaminamas „Mortadella di Prato“, turi būti šeriamos jovalu arba koše; šiame pašare sausosios medžiagos kiekis turi sudaryti ne mažiau kaip 45 %, kai kiaulės grynasis svoris neviršija 80 kg, ir ne mažiau kaip 55 %, kai kiaulės yra penimos. Pašarui naudojamos išrūgos (šalutinis varškės gamybos produktas) ir pasukos (šalutinis sviesto gamybos produktas) neturėtų viršyti 15 l gyvuliui per dieną.

„Mortadella di Prato“ yra gaminamas išimtinai iš toliau procentinėmis dalimis nurodytų mėsos išpjovų: mentės – 40–50 %; lašinių – 9–15 %; kumpio nuopjovų – 10–20 %; sprandinės – 5–15 %; pažandės – 5–15 %; šoninės – 5–10 %. Privalomos sudedamosios dalys: likeris „Alchermes“– 0,3–0,6 %; malti pipirai – 0,1–0,3 %; nesmulkinti pipirai – 0,1–0,2 %; jūros druska – 2–3 %; malti prieskoniai (kalendra, cinamonas, muskato riešutas, muskato kevalo milteliai ir gvazdikėliai) – 0,1–0,25 %; česnakas – 0,08–0,2 %; leidžiama naudoti teisės aktais reglamentuojamus konservantus; natrio glutamatą naudoti draudžiama.

Gaminiui naudojama ne mažiau kaip 160 kg (+/- 10 %) sveriančių ir skerdimo metu senesnių nei devynių mėnesių kiaulių mėsa. Laikotarpis nuo paskerdimo iki mėsos apdorojimo turi būti ne trumpesnis kaip 24 val. ir ne ilgesnis kaip 96 val.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Geografinėje vietovėje turi būti nuolat, be pertraukų vykti šie „Mortadella di Prato“ gamybos etapai: apipjaustymas, malimas ir minkymas; kimšimas ir surišimas; šutinimas ir virimas; nuplovimas ir vėsinimas.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Laikotarpis nuo vėsinimo ir po jo sekančio nusausinimo iki pirmojo pakavimo į vakuumines pakuotes neturi viršyti 20 minučių. Nesilaikant šio laiko apribojimo, būtų ne tik sudarytos sąlygos mikrobams daugintis, bet ir nepataisomai pažeista subtili produkto organoleptinė pusiausvyra, pakistų jo aromatas ir jam būdinga rožinė spalva.

Produktas gali būti pjaustomas storais ar plonais griežinėliais ir perpakuojamas ant padėkliukų, į vakuumines ar modifikuotos atmosferos pakuotes ir už geografinės vietovės ribų.

„Mortadella di Prato“ gali būti parduodamas nepjaustytas arba supjaustytas storais arba plonais griežinėliais ir supakuotas į vakuumines ar modifikuotos atmosferos pakuotes ir ant padėkliukų.

3.6.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, ženklinimo etiketėmis taisyklės

Ant pakuotės pateiktoje etiketėje privalo būti pateiktas toliau pavaizduotas ovalo formos logotipas, į kurio apatinę dalį įterptas ovalo formą keičiantis ir su juo susijungiantis stačiakampis, su aiškiu ir įskaitomu tekstu.

Image 2

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Vietovė, kurioje gaminamas ir pirmą kartą pakuojamas produktas „Mortadella di Prato“, apima visą Prato savivaldybės teritoriją ir Pistojos provincijos Aljanos, Kvaratos ir Montalės savivaldybes.

5.   Ryšys su geografine vietove

Prato vietovėje itin racionaliai panaudojamas ją kertančios Bizencijaus upės ir kitų upelių vanduo. Jau XII a. iškilo poreikis pasinaudoti plačia ir derlinga salpa, tikintis, kad jos vandenį bus galima panaudoti energijai, kuri būtų naudojama malūnuose ir tekstilės įrenginiams, gaminti, – tuo tikslu Prato lygumoje buvo suformuotas didelis dirbtinių kanalų tinklas (vadinamas „gore“), besidriekiantis iki kaimyninių Pistojos provincijos Aljanos, Kvaratos ir Montalės savivaldybių. Kanalų ir upelių vanduo ne tik teikė energiją, bet ir sudarė sąlygas dar viduramžiais susikurti „Arte dei Beccai“ (skerdėjų gildijai): dėl higienos priežasčių skerdėjams, kaip ir audinių dažytojams, reikėjo daug tekančio vandens. Būtent tada įsitvirtino kiaulienos perdirbimo ir panaudojimo verslas. Šis verslas tapo itin žinomu ir svarbiu ekonomikos elementu, nes žiemos mėnesiais kiauliena buvo pagrindinis maisto šaltinis. Kiaules augindavo kiekviena valstiečių šeima, o pasiturintys miestiečiai naudojosi gyvulių auginimo pas valstiečius sistema: jie patikėdavo valstiečiams nupenėti gyvulius vadovaudamiesi principu, kad „tai, ką Dievas užaugino, jie dalysis pusiau“. Vėlesniais amžiais kiaulienos per metus taip pat buvo suvartojama tiek daug, kad Prato dešrų gamintojai buvo labai žinomi ir jiems jau tuomet buvo taikomas specialus tik nuo dešrų pardavimo apyvartos skaičiuojamas mokestis. Taigi, ypatinga tos vietovės vandens kelių struktūra bėgant amžiams suartino nuo seno čia dirbančius audinių dažytojus, kurie, manoma, pradėjo naudoti košenilio dažus, ir skerdėjus, kurie ėmė naudoti itin gerai žinomus „grana del tintore“ dažus mėsos produktams, įskaitant dešras, dažyti ir skoniui suteikti.

Geras „Mortadella di Prato“ vardas visų pirma grindžiamas tuo, kad jam gaminti naudojamas likeris „Alchermes“. Šiam likeriui būdingas saldus ir švelnus skonis kontrastuoja su aštriu ir pikantišku prieskonių, česnako ir jūros druskos skoniu – tai suteikia produktui itin originalias organoleptines savybes. Dar didesnį produkto savitumą lemia tradicinė vietos praktinė patirtis: virti labiausiai tinkamų mėsos nuopjovų atrinkimas, gebėjimas paruošti mišinį, kurio ypatingą sukibimą lemia jungiamojo audinio baltymų ir likeryje „Alchermes“ esančio cukraus derinys, geresnė riebalų apsauga nuo apkartimo, kurią užtikrina bakteriostatinis ir antioksidacinis prieskonių mišinio, juodųjų pipirų, česnako ir jūros druskos poveikis, ir sąlygų produktui ilgai bei palaipsniui džiūti sudarymas, nes produktas prieš verdant yra pašutinamas. Italijos kulinarijos kontekste visi šie aspektai kartu suteikia produktui unikalumo.

Likerį „Alchermes“ naudojant kaip išskirtinę sudedamąją „Mortadella di Prato“ dalį pabrėžiama šio Prato produkto kilmė ir išskirtinumas. „Alchermes“ yra ryškiai raudonos spalvos likeris. Anksčiau ši spalva buvo išgaunama tik sudžiovinus ir sumalus parazitinį vabzdį – košenilį, o jo milteliai ištisus amžius buvo naudojami audiniams dažyti – dažymas buvo pagrindinė prie Prato miesto ir apylinkių kanalų tinklo „gore“ vykdoma ekonominė veikla. Prato amatininkai, turėdami išsamių žinių apie košenilį, galėjo iš jo pagamintus dažus naudoti įvairiais būdais, pavyzdžiui, tekstilei, maisto produktams ir medicinos produktams dažyti. Likeris „Alchermes“ iki šiol naudojamas kulinarijoje – jo pilama ne tik į mėsos gaminius, bet ir į vietos gamybos pyragaičius („pesche di Prato“). Šis faktas ir tai, kad Prato gamintojai sugebėjo išsaugoti tradicinius gamybos metodus, sustiprino neabejotinai gerą „Mortadella di Prato“ vardą, kurį patvirtina daugelis dokumentų. Pirmieji su „Mortadella di Prato“, kaip su neabejotinos Prato miesto kilmės produktu, susiję dokumentai buvo surašyti 1733 m. – Kotrynos de Ricci beatifikacijos metais, kai Prato dominikonų vienuolyno vienuolės paruošė svečiams pietus, per kuriuos „Mortadella di Prato“ buvo patiektas kaip vietos firminis gaminys. Gaminys „Mortadella di Prato“ vėliau šiuo pavadinimu paminėtas 1854 m. Cesare Guasti ir Giovanni Pierallini tarpusavio laiškuose, 1862 m. laikraštyje „Lo Zenzero“ paskelbtuose straipsniuose ir įvairiuose ekonominiuose XIX a. leidiniuose (1868 m. leidinyje „L’Italia economica“, 1869 m. leidinyje „l’Italia all’opera“), Londono ir Paryžiaus tarptautinėms parodoms parengtose ataskaitose italų, anglų ir prancūzų kalbomis ir 1867 m. Prancūzijos policijos komisaro surašytame pranešime dėl produkto eksporto į Prancūziją, kuriuo patvirtinamas produkto pelnytas geras vardas. Konkrečiai, Londono tarptautinės parodos darbuotojo ataskaitoje teigiama, kad „gaminių „Mortadella di Prato“ ir „Mortadella di Bologna“ pavadinimai naudojami visiems tokio tipo gaminiams“. Dokumentinių nuorodų į „Mortadella di Prato“ randama įvairiuose XX a. leidiniuose – nuo vietos receptų knygų, nacionalinių leidinių ir dienraščių iki nacionalinių ir tarptautinių kulinarijos leidinių. Tai liudija apie spartų gero šio produkto vardo sklidimą. Dėl savo ypatingų savybių produktas buvo paminėtas daugelyje vietos, nacionalinių ir tarptautinių receptų knygų ir gastronomijos vadovų, įskaitant pirmąjį „Touring Club Italiano“ vadovo „Guida Gastronomica d’Italia“ leidimą (1931 m.). Produkto geras vardas taip pat yra siejamas su tuo, kad šiam produktui išskirtinį dėmesį skyrė garsūs virėjai ir pasaulinio garso kultūros ir gastronomijos atstovai, pavyzdžiui, rašytojas M. V. Montalbanas. Kaip tikrą Prato gastronominės tradicijos pavyzdį šį produktą populiarino asociacijos „Accademia della cucina italiana“ (1987 m.) ir „Slow Food“ – ši 2000 m. šį produktą paskelbė saugomu maisto produktu. Nuo XVIII a. „Mortadella di Prato“ valgoma su figomis arba naudojama tradicinėje virtuvėje kaip daugelio vietos patiekalų, įskaitant „sedani alla pratese“ (pagal Prato tradicijas paruoštus salierus), sudedamoji dalis. Produktas reguliariai pristatomas mugėse (taip pat ir tarptautinėse) ir vietos šventėje „Divini profumi. Tra bere e sapere, cultura e sapori della provincia di Prato“.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335“

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità“, paskui ekrano kairėje – „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi produktai) ir galiausiai – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos produktų specifikacijos).

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---