# Euroopa Liidu C 232/14.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 232 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik14. juuli 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 232

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik14. juuli 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | EMSK täiskogu 551. istungjärk (kaugistungjärk), 5.5.2020–7.5.2020 |
| 2020/C 232/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi demograafilised probleemid majandusliku ja arengualase ebavõrdsuse kontekstis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel) | 8 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EMSK täiskogu 551. istungjärk (kaugistungjärk), 5.5.2020–7.5.2020

2020/C 232/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi demograafilised probleemid majandusliku ja arengualase ebavõrdsuse kontekstis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel)

1

2020/C 232/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel)

8

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | EMSK täiskogu 551. istungjärk (kaugistungjärk), 5.5.2020–7.5.2020 |
| 2020/C 232/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[COM(2020) 70 final] | 18 |
| 2020/C 232/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) toetuse kohta 2021. aastal ning muudetakse määrusi (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses 2021. aastal eraldatavate vahendite ja nende jaotusega ning muudetakse määrusi (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1307/2013 seoses nende vahendite ja taotlusega 2021. aastal[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)] | 29 |
| 2020/C 232/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)] | 36 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EMSK täiskogu 551. istungjärk (kaugistungjärk), 5.5.2020–7.5.2020

2020/C 232/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[COM(2020) 70 final]

[COM(2020) 70 final]

18

2020/C 232/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) toetuse kohta 2021. aastal ning muudetakse määrusi (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses 2021. aastal eraldatavate vahendite ja nende jaotusega ning muudetakse määrusi (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1307/2013 seoses nende vahendite ja taotlusega 2021. aastal[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

29

2020/C 232/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

36

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EMSK täiskogu 551. istungjärk (kaugistungjärk), 5.5.2020–7.5.2020

| 14.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi demograafilised probleemid majandusliku ja arengualase ebavõrdsuse kontekstis“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel)

(2020/C 232/01)

| Raportöör: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Adam ROGALEWSKI |

Raportöör:

Stéphane BUFFETAUT

Kaasraportöör:

Adam ROGALEWSKI

| Nõukogu eesistujariigi Horvaatia taotlus | kiri, 10.9.2019 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.5.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 551 – täiskogu kaugistungjärk |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 249/0/12 |

Nõukogu eesistujariigi Horvaatia taotlus

kiri, 10.9.2019

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2020

Vastuvõtmine täiskogus

7.5.2020

Täiskogu istungjärk nr

551 – täiskogu kaugistungjärk

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

249/0/12

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Käesolev arvamus koostati enne COVID-19 pandeemia puhkemist. Komitee tunnistab, et COVID-19 kriisil on oluline mõju ELi tulevasele poliitikale, mis käsitleb demograafilisi probleeme ja kasvavat ebavõrdsust liikmesriikide vahel. Sellega seoses kutsub komitee ELi üles valmistama ette ulatuslike rahaliste vahenditega asjakohased poliitikameetmed, et kaitsta inimesi pandeemia ja eelkõige sellele järgneva majanduskriisi kahjuliku mõju eest, eesmärgiga leevendada negatiivset sotsiaalset mõju. See poliitika tuleks kiiresti ette valmistada, konsulteerides sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ELi praegune demograafiline olukord nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmaks sotsiaal- ja majanduspoliitikat, aktiivset tööturu- ja ühtekuuluvuspoliitikat, perekondi toetavat poliitikat ja eriti võimalust ühitada era- ja pereelu tööeluga, töötajate vananemisega seotud erimeetmeid, aktiivsena ja tervena vananemise poliitikat, jätkusuutlikku ja integreerimisele suunatud sisserändepoliitikat ning meetmeid ja poliitikavahendeid, et vältida ajude äravoolu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Järjekordne beebibuum on ebatõenäoline ja seepärast on ülimalt oluline suurendada tööturul osalemise määra, et tulla toime Euroopa demograafilise olukorra tagajärgedega. Liiga paljudes liikmesriikides on töötuse, vaeghõive ja mitteaktiivsuse tase iseäranis noorte puhul ülemäära kõrge. Noorte töötuse määr on kõigis liikmesriikides keskmisest töötuse määrast umbes kaks korda kõrgem. EL peab seadma tööpuuduse vastu võitlemise esikohale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Demograafiline areng taandub ka kindlustundele tuleviku suhtes – seepärast vajab EL tugevat majandust ja kindlat sotsiaalpoliitikat. Muidu puudub Euroopa – iseäranis noortel – naistel ja meestel tuleviku suhtes kindlustunne ning sellest tulenev sotsiaalne ja majanduslik ebakindlus heidutab neid lapsi saamast. Seepärast on Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine väga oluline tegur ELi demograafilise olukorra parandamisel. Seega suhtub komitee positiivselt komisjoni kavatsusse töötada ulatusliku konsulteerimise põhjal välja sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Laste saamine ei tohi olla takistus karjääri tegemisel ega vaesumise või – eeskätt suurte perede – ostujõu kaotuse põhjus. Oluline on säilitada või rakendada stabiilset ja ennetavat perekeskset poliitikat ning inimkeskset tööturupoliitikat, sealhulgas meetmeid, mis edendavad tasakaalu era- ja pereelu ning tööelu vahel (lapsehoolduspuhkus, lapsehoid ja muud hoolduskohustused, kaugtöö, paindlik töö) ning rahalist ja haridusalast toetust. Erilist tähelepanu tuleb pöörata ühe vanemaga ja suurematele peredele, kelle puhul on vaesuse oht suurem. Oma väärtust sündimuse tõstmisel on tõestanud kultuurikeskkonnaga kohandatud stabiilne ja mitmekesine perepoliitika. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ebakindlad töötingimused ja stabiilsete tööturuväljavaadete puudumine, samuti raskused sobiva eluaseme üürimisel või omandamisel, iseäranis suurlinnapiirkondades ja suurtes linnades, on paljude noorte jaoks tegelikkus. Seepärast on neil raske planeerida oma tulevikku, iseseisvuda ja perekonda luua. Seda tuleks nii ELi kui ka liikmesriikide poliitikas rohkem käsitleda. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ELi-sisene liikuvus on ELi põhivabadus, mis tugevdab Euroopa konkurentsivõimet ja pakub kodanikele võimalusi. ELi-sisese liikuvuse ning ELi-sisesest rändest tuleneva ajude ja tööjõu äravoolu puhul on parim lahendus liikmesriikide ülespoole suunatud sotsiaalne ja majanduslik lähenemine, kuid selleks on vaja aega. Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Sotsiaalfond peavad olema konkreetselt suunatud sellele, et aidata ELi väiksema majandusliku suutlikkusega liikmesriikidel töötada välja projekte, mis parandaksid nende sotsiaalset ja majanduslikku arengut, kui nad tahavad jääda või muutuda oma elanikkonna jaoks atraktiivseks. Vastastikuse rikastamise eesmärgil võib ette näha meetmeid, mis julgustavad inimesi oma päritoluriiki tagasi pöörduma. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Majanduslik ja sotsiaalne keskkond on atraktiivsuse oluline tegur. Komitee arvates peaks investeerimine tõhusatesse avalikesse teenustesse koos peredele suunatud investeeringutega olema prioriteet, sest see paneb aluse tulevikule. Liikmesriikides on võimalik suurendada avaliku sektori investeeringuid, kui kohaldada sotsiaalse eesmärgiga investeeringutele nn kuldset reeglit, et tagada eelarve-eeskirjades suurem paindlikkus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sisseränne üksi ei pruugi olla lahendus Euroopa demograafilisele probleemile, kuid võib aidata seda lahendada. Lühiajalises perspektiivis võib sisserändel olla positiivne mõju elanikkonna ja tööjõu kasvule, kui sellega kaasneb õiglane ja jätkusuutlik integratsioonipoliitika, millega aidata uustulnukatel end sisse seada ja integratsiooniprobleeme vältida. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ülevaade olukorrast

| 2.1. | Rahvastiku suurust mõjutavad sündimus, suremus ja ränne. Kuigi olukord on riigiti erinev, näeme ELis üldist lähenemist sündimuse ja suremuse vähenemise suunas. Hoolimata mõningatest erinevustest riikide vahel on sündimus liikmesriikides sageli märkimisväärselt ja püsivalt allpool põlvkonnavahetuse taset. Isegi kui arvestada suremuse ja sündimuse vähenemise (demograafiline üleminek) ülemaailmset suundumust, on Euroopa selles osas ebaharilik. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aastatel 1950–1989 kasvas Euroopas elavate inimeste arv aastas alati enam kui 2 miljonit. Alates 1990. aastast on kasv jäänud alla 1,5 miljoni inimese aastas. Samal ajal oli mujal maailmas keskmine demograafiline kasv märgatavalt suurem kui Euroopas. Näiteks elas Euroopas 1950. aastal 21,7 % maailma elanikkonnast ja 2017. aastal alla 10 %. Euroopa demograafiline kaal pole kunagi olnud väiksem (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kui rääkida sündimusest, siis aastatel 1952–1961 ületas sündide arv Euroopas igal aastal 12 miljonit. See arv vähenes 2000. aastal 7,3 miljoni sünnini. On toimunud väike kasv tänu rändele, mis tõi Euroopasse suhteliselt noori elanikke ja vähestes ELi riikides parandas sündimust. Sündide arv kõigub praegu 7 ja 8 miljoni sünni vahel aastas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sündimust tuleb vaadelda võrdluses suremusega. Suremus liigub nii üles kui ka alla: ülespoole liikumine on tingitud mitme põlvkonna kõrgesse ikka jõudmisest; allapoole liikumine aga paranenud sanitaar- ja meditsiinitingimustest ning tervislikumast eluviisist, mis pikendab Euroopas oodatavat eluiga (EL 28 riikides 78 aastat meeste ning 83 aastat naiste puhul). Üldiselt on Euroopas alates 1992. aastast registreeritud 8–8,5 miljonit surma aastas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Alates 1994. aastast on Euroopas igal aastal ilmnenud rahvastikukadu: tegemist on negatiivse loomuliku tasakaaluga, mis tuleneb asjaolust, et surmade arv ületab sündide arvu. Rahvastiku vähenemine puudutab Saksamaad, Bulgaariat, Horvaatiat, Hispaaniat, Eestit, Soomet, Kreekat, Ungarit, Itaaliat, Lätit, Leedut, Portugali, Rumeeniat ja Sloveeniat. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vaatamata rändele, milles osalevad põliselanikkonnast nooremad inimesed, on 21. sajandi Euroopas rahvastik vananemas. 65aastaste ja vanemate inimeste osakaal kogu rahvastikust tõusis 12,5 %-lt 1989. aastal 18,8 %-le 2019. aastal. Komitee on juba rõhutanud, et tööealise elanikkonna tööjõus osalemise määr on olulisem kui vanadussõltuvusmäär, st tööealiste ja üle 65-aastaste inimeste suhtarv. Sellest tulenevalt on vaja kasutada töötute ja vaeghõivatute töötamise suutlikkust. Et tulla toime pikaealisusest tulenevate demograafiliste probleemidega, on oluline sisserändajate parem integreerimine tööturule ning töötute ja ebakindlas töösuhtes olevate inimeste juurdepääs koolitusele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mõni liikmesriik peab tulema toime suure Euroopa-sisese liikuvusega kõrgema elatustasemega liikmesriikide suunas, mis suurendab veelgi nende elanikkonna vananemisega seotud raskusi, kuna peamiselt lahkuvad nooremad vanuserühmad. Nad kogevad igal oskustasemel tööjõu väljavoolu ja mis kõige tähtsam, ajude äravoolu, mis tekitab asjaomastele riikidele muret. Nad on investeerinud haridus- ja koolitussüsteemidesse, millest saavad kasu teised riigid, kes saavad pakkuda paremaid töö- ja sotsiaalseid tingimusi. 2018. aastal oli 36 % liikuvatest töötajatest ELis kõrge haridustasemega, 40 % keskmise ja 23 % madalama haridustasemega. Ometi töötas vaid 20 % kõrge kvalifikatsioonitasemega kutsealadel, 60 % keskmise kvalifikatsioonitaseme ja 20 % madala kvalifikatsioonitasemega kutsealadel (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lisaks kiirendab töötajate liikumine majanduslikult tugevamatesse liikmesriikidesse vananemist ja rahvastiku vähenemist idapoolsetes liikmesriikides. Kui see liikumine jätkub sama tempoga, on Ida-Euroopas üle 65aastaste inimeste arv peagi suurem kui Lääne-Euroopa riikides (3). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Töötajate liikumine Ida-Euroopa riikidest jõukamatesse liikmesriikidesse on peamiselt põhjustatud palkade, sotsiaalkaitse ja sotsiaalsete standardite erinevusest, sest need jäävad palju madalamaks kui vanades liikmesriikides. Kui enne kriisi palgaerinevused Ida- ja Lääne-Euroopa vahel vähenesid, siis kriisi ajal Ida-Euroopa palkade ülespoole ühtlustumine peatus (4). Mõnes idapoolses liikmesriigis on suure väljarände tagajärjel tekkinud tööjõupuudus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Samal ajal suurenes majanduskriisi (5) ja selle tagajärgede tõttu ränne Lõuna-Euroopast Lääne-Euroopasse. Kõnealusel juhul põhjustasid tööturu halvad väljavaated, sealhulgas kõrge tööpuudus, kõigi töötajate (olenemata nende kvalifikatsioonist) tugevama rändevoo Lõuna-Euroopast Lääne-Euroopasse. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Rännet soodustavad ka muud kui rangelt majanduslikud tegurid, nagu õiguslikud, kultuurilised ja sotsiaalsed tingimused. Näiteks lahkuvad mõned inimesed oma riigist rohkem arenenud heaoluriikidesse, kus pakutakse paremat sotsiaalkaitset ja tervishoidu. Samuti võivad mõned inimesed kannatada usutunnistuse, etnilise päritolu või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise all ning selle tulemusel rännata liikmesriikidesse, kus ühiskond ja õigussüsteem neid paremini vastu võtavad ja kaitsevad. Üldiselt on raske mõõta sedasorti liikuvuse ulatust ja selle mõju demograafilistele probleemidele. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee nõuab terviklikku lähenemisviisi demograafiliste probleemidega toimetulemisel. See lähenemisviis hõlmab lisaks sündimusele ka töö- ja eraelu tasakaalu, tööhõivet, meeste ja naiste võrdõiguslikkust, stabiilset perepoliitikat, regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitikat, avaliku taristu ja avalike teenuste kvaliteeti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Demograafia arutamine tähendab rääkimist lastest, emadest ja isadest, mitte lihtsalt numbritest ja statistikast. Need on oma eluplaanidega inimesed, olenemata peretüübist. Euroopa ühiskonnad peavad pakkuma tuge ja kaitset kõige haavatavamatele – selles kontekstis lastele, kelle õigused ja huvid peavad olema ülimuslikud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee on demograafia teemal vastu võtnud mitmeid arvamusi. Mõnes neist on rõhutatud, et riikides, kus on tugev perepoliitika, mille sätted on lisaks mitmekesised ja kajastavad asjaomaste liikmesriikide kultuure, on parem demograafiline olukord kui riikides, kus sellist poliitikat ei ole või kus see on nõrk (6). Teistes arvamustes toonitas komitee, kui tähtis on suure tööturul osalemise ja kvaliteetse tööhõive põhine kindel tööturupoliitika, mis on tõhus viis demograafiliste probleemidega toimetulemiseks (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee leiab, et juba on olemas poliitikameetmed, mida saaks kasutada demograafiliste probleemide lahendamiseks, eelkõige majandusliku ja arengualase ebavõrdsuse taustal. Euroopa sotsiaalõiguste sammas on tähtis vahend ülespoole suunatud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise saavutamiseks ELis, mis aitab lahendada ka demograafilisi probleeme. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et keskkond, mis pakub inimestele majanduslikku ja sotsiaalset stabiilsust ning inimväärset elu- ja tööstandardit, milles sotsiaalparteritel on oluline roll, on väga tähtis positiivsete demograafiliste suundumuste tagamiseks ELis. See hõlmab rohkem investeeringuid sotsiaalsesse taristusse, perepoliitikasse, kvaliteetsetesse avalikesse teenustesse ja aktiivsesse tööturupoliitikasse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Demograafiliselt tõhusate poliitikastrateegiate uurimine näitab, et need ühendavad erinevaid meetmeid, mis püsivad aja jooksul stabiilsed. See on oluline, kuna vanemlus ja pere loomine on oma olemuselt pikaajaline projekt. Perepoliitika puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata vaesuse ohus olevatele peredele, nt üksikvanematele ja suurperedele. Oluline on meeles pidada, et vaesuse teine põhjus pärast tööpuudust on perekonna lagunemine ning et vaesuse oht suureneb seda enam, mida rohkem ülalpeetavaid lapsi leibkonnas on. Komitee on nõudnud inimväärset miinimumsissetulekut ELis (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee rõhutab avalike teenuste olulist rolli sotsiaalpoliitikas ja perede toetamisel. Kvaliteetne, kättesaadav ning taskukohane hooldus ja abi (lastele, puudega inimestele ja eakatele) on demograafiliste probleemidega toimetulemisel ja rahvastiku kasvu toetamisel olulise tähtsusega. Ebapiisavad investeeringud avalikesse teenustesse on põhjustanud töötajate ning sobiva taristu puudumise. Erilist tähelepanu tuleks pöörata lapsehoiuteenustele ja haridusele ning vanematele põlvkondadele keskenduvale poliitikale. Üks valdkondi, kus alainvesteerimine on kõige ilmsem, on eakatele mõeldud pikaajaline hooldus ja tervishoid (9). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub üles investeerima demograafiliste probleemide lahendamiseks rohkem avalikesse teenustesse ja sotsiaalpoliitikasse. Komitee kordab oma seisukohta, et liikmesriikides on võimalik suurendada avaliku sektori investeeringuid, kui kohaldada sotsiaalse eesmärgiga investeeringutele nn kuldset reeglit, et tagada eelarve-eeskirjades suurem paindlikkus. Olemasolevad ja tulevased ELi fondid, eriti Euroopa investeerimiskava, peaksid rohkem keskenduma ja suurendama kulutusi sotsiaalsetele investeeringutele, peretoetustele ja võrdsuse edendamisele, sest see aitab lahendada demograafilisi probleeme. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee rõhutab tasustamata töö ulatust ja tähtsust – seda tööd teevad peamiselt naised, kes suures osas kannavad perekonna solidaarsuse kaudu hooldus- ja abikulusid, toetavad peresid ja kompenseerivad avaliku taristu puudumist. Seda reaalset tööd tunnustatakse harva tööna, kuigi tasustamata hooldus- ja majapidamistööd moodustavad hinnanguliselt vastavalt 10 ja 39 % maailma sisemajanduse koguproduktist (10). Oluline ja õiglane on tunnustada ning toetada tööd, mida teevad tasustamata hooldajad, tavaliselt pereliikmed, kes on otsustanud mitte töötada, et pakkuda haigetele, puudega või muul põhjusel sõltuvatele pereliikmetele hooldust ja abi, ning sel eesmärgil tuleks ka piisavalt investeerida hooldustaristusse. Liikmesriike tuleks julgustada tunnustama selle töö majanduslikku, sotsiaalset ja moraalset väärtust, andes selle tegijaile asjakohase staatuse ja rahalise toetuse ning kaitstes nende sotsiaalkindlustusõigusi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Erilist tähelepanu tuleks pöörata maapiirkondade elanikkonnale, kes vananeb veelgi kiiremini kui elanikkond tervikuna. Maaelu iseloomustavaks suundumuseks kogu Euroopas on rahvaarvu vähenemine, sest noored kipuvad hariduse ja töö eesmärgil siirduma suurtesse linnadesse. Maapiirkondade, väikeste ja keskmise suurusega provintsilinnade rahvastikukao vastu võitlemisel oleks üks oluline meede tagada elustandard, sh korralikud tööturuväljavaated, ning investeerida taristusse, avalikesse teenustesse ja haridusse. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite olulist rolli demograafiliste probleemidega seotud poliitika arutamisel ja arendamisel. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Kvaliteetse tööhõive, ennetava tööturupoliitika ning tööelu era- ja pereeluga tasakaalustamist toetava poliitika tähtsus

| 4.1. | Komitee leiab, et ennetav tööturupoliitika, mis aitab luua stabiilset tööhõivet ja töötajate heaolu, on oluline ja tõhus meede, et tulla toime demograafiliste probleemidega. Suurem osa Euroopa elanikkonna sissetulekust pärineb ju töötamisest ning loomata töökohti, dünaamiliste tööturuväljavaadete ja kindlustundeta tööturul ning kvaliteetse tööta on keeruline luua perekonda ja tagada inimväärseid elutingimusi. Kollektiivläbirääkimiste kaudu saavad sotsiaalpartnerid anda olulise panuse palkade ning töö- ja sotsiaalsete tingimuste parandamisse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee võtab teadmiseks aruande ELi demograafiliste stsenaariumide kohta, (11) milles öeldakse, et kõige otstarbekam ja tõhusam vahend rahvastiku vananemise negatiivsete tagajärgede kõrvaldamiseks ei ole mitte keskenduda kõrgemale sündimusele ega suuremale rändele, vaid pigem tööjõus osalemise määra suurendamisele. Keskmises ja pikas perspektiivis on vaja tasakaalustatumat demograafiat, et tagada meie sotsiaalkulutuste tasakaal ja majanduse dünaamika. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Töötajate vaesuse vastu võitlemise meetmed on ülimalt olulised peredele inimväärsete elutingimuste tagamiseks ning lastele ja vanematele inimväärse elu pakkumiseks. Komitee võtab teadmiseks komisjoni presidendi kavatsuse tagada et „igal meie liidu töötajal oleks õiglane miinimumpalk“ (12). Seda silmas pidades koostab komitee ettevalmistava arvamuse teemal „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kvaliteetsed töökohad, mis mõjutavad majanduslikku stabiilsust, juurdepääs koolitusele töötajate oskuste ja pädevuste parandamiseks ning võimalused turvaliste ja paindlike töötingimuste ühitamiseks on üks viis demograafilist kasvu toetada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata osalise tööajaga või paindlikele töökorraldustele, et parandada töö- ning era- ja pereelu tasakaalu. Üks meede, mis võimaldab kiire digiülemineku ajal töö- ja eralelu paremini tasakaalustada ning pere- ja eraelu kaitsta, on õigus mitte olla kättesaadav, mida komitee käsitab hea tavana (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Varasemates arvamustes (14) nõudis komitee ennetavat soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, et kaotada sooline palgalõhe ning edendada töö- ja eraelu tasakaalustamist soodustavaid meetmeid. Uuringud näitavad, et meeste seotus hooldusülesannetega on kasulik nii peredele kui ka Euroopa majandusele ja konkurentsivõimele. Naiste tööturul osalemise suurendamine võimaldaks arendada nende potentsiaali ajal, mil ELi tööjõud väheneb ja elanikkond vananeb. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele töötajatele, kes on lapsevanemad või võivad nendeks saada. ELis on keskmine töötuse määr noorte hulgas endiselt kõrgem kui töötava elanikkonna hulgas üldiselt ja võib ulatuda 5 %st kuni 40 %ni mõnes riigis (15). Noori mõjutavad eriti ka ebakindlad töötingimused (16). Lisaks on neil olukorras, kus ei looda töökohti ning puuduvad dünaamilised tööturuväljavaated ja kindlustunne tööturul ning neil on raskusi sobiva eluaseme üürimisel või omandamisel, keeruline planeerida oma tulevikku, iseseisvuda, oma kodu ja perekonda luua. Tuleks arendada noorte juurdepääsu kvaliteetsele tööhõivele – see annaks neile pere loomiseks vajaliku kindluse. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Põlvkonnaahela teises otsas on vaja poliitikat, mis toetaks vanemaid töötajaid tööturul, et nad saaksid töötada kuni riigis kehtiva ametliku pensionieani (17). Seda on võimalik saavutada töövõimaluste ja -tingimuste parandamisega, et luua töökohti, mis vastaksid paremini eakate vajadustele. Eritähelepanu tuleks pöörata võitlusele vanuselise diskrimineerimise vastu tööturul. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Erilise tähelepanu all peaksid olema ka töötervishoid ja -ohutus, arvestades seda, et vananemise tõttu suureneb terviseprobleemide tekke risk. Seepärast on äärmiselt oluline korraldada tööd ja kavandada töökohti nii, et selliseid haigusi saaks ära hoida ning rohkem töötajaid saaks töötada kuni tavapärase pensioniea saabumiseni (18). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Perepoliitika olulisus dünaamilise demograafia saavutamisel

| 5.1. | Aktiivset perepoliitikat järgivatel liikmesriikidel on kõrgem sündimus kui neil, kellel ei ole üldse perepoliitikat või see on nõrk. Eesmärk on tagada, et laste (kes tagavad Euroopa tuleviku) saamine ei kahjustaks elatustaset ega karjäärivõimalusi. Selle saavutamiseks on vaja kombineerida fiskaalmeetmeid, sotsiaalõigusakte, otsest rahalist abi ning tõhusaid ja taskukohaseid avalikke teenuseid, sealhulgas lapsehooldussüsteeme. Kui need meetmed ellu viia, on need tõhusad (19). Kuid et see nii jääks, peavad meetmed olema jätkusuutlikud ja moodustama stabiilse õigusliku aluse. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Perepoliitika meetmed on siiski osa laiemast raamistikust, mis tagab nende tõhususe. Sinna kuuluvad töökohad, majanduslik ja sotsiaalne dünaamika, peresõbralik kultuur, kohandatud eluasemepoliitika, tõhus haridussüsteem ja keskkonnapoliitika. Pere- ja tööelu on Euroopa meeste ja naiste üks peamisi mureküsimusi, seega peavad need olema Euroopa ühiskonna oluliste teemade keskmes. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Demograafilised muutused toimuvad pika aja jooksul ja see valdkond nõuab kooskõlastatud tegevust Euroopa tasandil. EL peaks töötama välja ühised suunised, mis põhinevad põlvkondadevahelisel solidaarsusel ja soolisel võrdõiguslikkusel, võttes arvesse liikmesriikide kultuure ja sotsiaalpoliitika erinevusi. Euroopa Liidu praegune demograafiline olukord vajab meetmeid ka sündimuse tõstmiseks. Kuna on öeldud, et „valitsemine tähendab ettenägemist“, on oluline tegutseda kohe. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Ränne, sealhulgas ELi-sisene liikuvus

| 6.1. | Seoses sisserände rolliga demograafiliste probleemidega tegelemisel kordab komitee oma seisukohta, et sisseränne „avaldab head mõju elanikkonna ja tööjõu kasvule. Kui rahvastiku loomulik iive muutub negatiivseks, aitab sisseränne hoida kogu elanikkonna ja tööjõu stabiilsena. Sellegipoolest ei ole sisseränne parim lahendus Euroopa elanikkonna vananemise tagajärgedega tegelemiseks. See võib siiski leevendada tööjõu ja oskuste puudust, mis ei ole seotud demograafiliste protsessidega“ (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Samuti tuleb hoolitseda selle eest, et ei soodustata kõrge kvalifikatsiooni- ja oskustasemega töötajate süstemaatilist rännet, süvendades veelgi oskuste nappust arengumaades, mis kahjustaks nende majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Oluline on ka rakendada aktiivset vastuvõtu- ja integratsioonipoliitikat, et vältida raskusi uude riiki ja uude kultuurikeskkonda asumisel. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ELi kodanike vaba liikumine on liidu põhivabadus. Ent suurem ELi-sisene ränne võib põhjustada spetsiifilisi probleeme päritoluliikmesriikides, nt tööjõu vananemise või tööjõu ja pädevuste kao kiirenemine, samuti vastuvõtvates riikides. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Küsimus on selles, kas ELi-sisene liikuvus on pöördumatu või on see vaid ajutine ja päritoluriiki naasmine on reegliks. Tegelikult pöördub suur osa oma riigist lahkujatest kahe aasta jooksul koju tagasi. Tegemist on korduvliikuvuse vormiga. Sellised liikumised rikastavad asjaomaseid riike vastastikku. Et see sagedamini nii oleks, on vaja ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ida ja lääne ning lõuna ja lääne vahel. Olemasoleva lõhe vähendamine on parim viis selle tööjõu lekke aeglustamiseks. |
| --- | --- |

6.4.

Brüssel, 7. mai 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Gérard-François Dumont „Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants“ (Piiridelt vaadatuna Euroopa vananeb, kuid on rändajate jaoks atraktiivne), Diploweb, La revue géopolitique, 3. november 2019.

1

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

2

(3)  „Demographic Scenarios for the EU“ (ELi demograafilised stsenaariumid), 2019, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu.

3

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

4

(5)  2018. aasta aruanne ELi-sisese tööjõu liikuvuse kohta, lõpparuanne 2018.

5

(6)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 7 ja ELT C 161, 13.7.2007, lk 66.

6

(7)  ELT C 318, 29.10.2011, lk 1 ja ELT C 14, 15.1.2020, lk 60.

7

(8)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 1.

8

(9)  ELT C 71, 24.2.2016, lk 46.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3.

10

(11)  „Demographic Scenarios for the EU“ (ELi demograafilised stsenaariumid), 2019.

11

(12)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 142.

12

(13)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 52.

13

(14)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 44 ja ELT C 110, 22.3.2019, lk 26.

14

(15)  Ursula von der Leyeni kõne.

15

(16)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 60.

16

(17)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 142.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf.

18

(19)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 60.

19

(20)  ELT C 110, 22.3.2019, lk 1.

20

---

| 14.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/8

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel)

(2020/C 232/02)

| Raportöör: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Pavel TRANTINA |

Raportöör:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Kaasraportöör:

Pavel TRANTINA

| Nõukogu eesistujariigi Horvaatia taotlus | kiri, 10.9.2019 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 24.9.2019 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.5.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 551 – täiskogu kaugistungjärk |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 254/1/6 |

Nõukogu eesistujariigi Horvaatia taotlus

kiri, 10.9.2019

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

24.9.2019

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2020

Vastuvõtmine täiskogus

7.5.2020

Täiskogu istungjärk nr

551 – täiskogu kaugistungjärk

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

254/1/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komiteel on hea meel, et volinik Nicholas Schmiti missioonikirja (1)
  põhitähelepanu on suunatud oskuste tegevuskava rakendamisele ja ajakohastamisele. Selles keskendutakse oskuste nappuse kindlakstegemisele ja kõrvaldamisele ning toetatakse õiglase ülemineku osana ümberõpet, samuti uuritakse individuaalsete õppekontode loomise ideed kui ühte mõeldavat viisi, kuidas võimaldada täiskasvanutel (nii töötavatel kui ka töötutel) koguda koolitusõigusi ja kasutada neid tagatud kvaliteediga koolituseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab nõukogu8. novembri 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil (2) ning milles palutakse komisjonil ajakohastada praeguse elukestva õppe poliitika tõhusust, ulatust ja sihtrühmi, et vastata paremini ühiskonna ja töömaailma muutustest tulenevatele õpivajadustele, sealhulgas arendades edasi Euroopa haridusruumi (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteel on hea meel, et üks ELi nõukogu eesistujariigi Horvaatia (4) prioriteet on teadus- ja arendustegevusse investeerimine, parem juurdepääs kvaliteetsele elukestvale õppele ning tuleviku töödeks vajalike uute oskuste arendamine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab tervitatavaks asjaolu, et Euroopa Komisjon julgustab oma teatises „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (5) (milles kinnitatakse, et tuleviku võti peitub oskustes) ELi liikmesriike pakkuma kaasavat ja kvaliteetset haridust ja koolitust alates noorest east ning toetama inimesi nende pidevas arengus kogu nende karjääri vältel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese ja neljanda põhimõtte rakendamiseks, milleks on tagada kvaliteetne ja kaasav elukestev õpe kui kõigi Euroopa kodanike õigus töökohal ja väljaspool seda. Samuti kutsub komitee üles toetama nende põhimõtete rakendamist tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga kokku lepitud jätkusuutliku riikliku rahastamise abil. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovib, et erilist tähelepanu pöörataks ühiskonna kõige haavatavamate rühmade juurdepääsule elukestva õppe võimalustele. Tõhusat tuge tuleks pakkuda mis tahes tasemel oskustega ja kvalifikatsioonitasemega töötajatele, olenemata ettevõtte või organisatsiooni suurusest või töökoha geograafilisest asukohast. Samas tuleb tagada jätkusuutlik rahastamine avaliku sektori asutuste, ettevõtete ja ametiühingute kaudu, kasutades näiteks individuaalseid koolituskontosid või teisi asjaomases riigis kasutatavaid kavasid ja vahendeid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab, et Euroopa Komisjon seaks asjaomastes poliitikaraamistikes ja tulevases ET2030 strateegiaraamistikus suuremaid eesmärke elukestvale õppele näitajate ja sihttasemete kehtestamisel, eeskätt mis puudutab täiskasvanute – k.a töötajate – hariduses ja koolitustes osalemist. Komisjon peaks tagama, et ELi rahastamisvahendid, nagu Erasmus+, Euroopa Sotsiaalfond (ESF), InvestEU, kestliku Euroopa investeerimiskava, õiglase ülemineku fond (JTF) ja muud asjakohased ELi fondid, toetaksid tõhusalt ja omavahelises koostoimes nende sihttasemete saavutamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lisaks kutsub komitee ELi institutsioone üles leppima kokku ühtses kaasavas võtmepädevuste raamistikus, mis läheb kaugemale kooliharidusest, käsitledes seega vajadust täiskasvanuhariduse ja eluks vajalike oskuste omandamise järele ning rõhutades eelkõige õpioskust ja kodanikudemokraatiaga seotud oskusi, mis on olulised, et toetada täiskasvanuid aktiivse rolli saavutamisel ühiskonnas. Komitee nõuab samuti, et suurendataks investeeringuid mitteformaalsesse ja informaalsesse õpikeskkonda, mis on nende pädevuste omandamisel eriti olulised. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et Euroopa poolaasta kontekstis on vaja luua sidusus Euroopa Komisjoni üleskutse vahel teha jätkusuutlikke investeeringuid haridusse ja koolitusse ning üleskutse vahel võtta optimeerimismeetmeid, mis mõnel juhul kahjustab asjaomaseid investeeringuid. Igas liikmesriigis tuleb suurendada avaliku sektori investeeringuid elukestvasse õppesse, eelkõige täiskasvanuõppesse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kordab oma üleskutset pöörata suuremat tähelepanu sotsiaalsetele investeeringutele, muu hulgas haridusse, koolitusse ja elukestvasse õppesse. Komitee ärgitab arutama seda, kas tasakaalus eelarve nõuet, st et tulevikku suunatud avaliku sektori investeeringud jäetakse majandus- ja rahaliidu eelarve-eeskirjade raamistikus riikliku netopuudujäägi arvutamisel välja, võiks kasutada ka ELi struktuurifondide vahenditega toetatavate sotsiaalsete investeeringute puhul. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kutsub ELi tulevasi eesistujariike ja Euroopa Komisjoni üles jätkama kõrgeima tasandi otsustajate koostöö tugevdamist, tuginedes seejuures ELi rahandus- ja haridusministrite nõukogu ühiskohtumise algatusele, et arutada, kuidas tagada hariduse ja koolituse jätkusuutlik riiklik rahastamine, eelkõige täiskasvanuhariduse vallas. Samuti on vaja teha koostööd tööhõive- ja sotsiaalministritega. Selline koostöö peaks toimuma ka riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub liikmesriike üles tagama tõhusa abi töötajatele ja töötutele, kellel on raskusi kvaliteetse ning kaasava täiskasvanuhariduse ja -koolituse kättesaadavusega. Selleks tuleb tagada sihtotstarbeline rahastamine abivajajatele, näiteks töötutele, mittestandardsetele töötajatele, madala kvalifikatsiooniga töötajatele, puudega inimestele, eakamatele ja sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele, arvestades samas ka soolise mõõtmega. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee soovitab kaaluda kooskõlas kuuenda tööhõivesuunisega „Tööjõupakkumise ja töötajate oskuste parandamine“ (6) (milles kutsutakse liikmesriike üles püüdma tagada koolitusõiguste ülekandmine töökoha vahetamisel) selliseid meetmeid nagu kutseharidusse ja -õppesse tehtud avaliku ja erasektori investeeringute näitajate kehtestamine ning töötajate juurdepääs tasustatud puhkusele koolituse eesmärgil. See peaks võimaldama kõigil ennetada tööturu vajadusi ja nendega paremini kohaneda. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee leiab, et liikmesriigid peaksid toetama avalikku sektorit, samuti mittetulunduslikke haridusasutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone, et tagada rahastus kvaliteetse kaasava ja kättesaadavama elukestva õppe pakkumiseks. Hariduse ja koolituse hea kvaliteet tuleks tagada kvaliteetsete kindlustamismehhanismidega, mida toetavad näiteks Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik ja muud vahendid. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee on seisukohal, et tõhusate investeeringute tagamiseks töötajate oskuste täiendamisse ja ümberõppesse ettevõtetes on vaja lisaandmeid ettevõtete investeeringute ja valitsuste rahalise toetuse kohta. Töötajate, ametiühingute ja muude sidusrühmade panust tuleks põhjalikult analüüsida ja sellega arvestada poliitilistes aruteludes, keskendudes eri oskuste vallas tehtavatele investeeringutele. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee leiab, et elukestva õppe põhimõtete arendamise ja rakendamise demokraatlik juhtimine, sealhulgas tõhus sotsiaaldialoog ja konsulteerimine organiseeritud kodanikuühiskonnaga, aitab investeeringutel paremini saavutada poliitilisi eesmärke. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee julgustab liikmesriike kasutama võimalikult hästi ära võimalusi, mida pakuvad olemasolevad ELi fondid, mida tuleks toetada ka riiklikest vahenditest. Eelseisvas mitmeaastases finantsraamistikus tuleks igal juhul lõpetada elukestva õppe eelarvevõimaluste piiramine liikmesriigi ja ELi tasandil. Programmid ise peaksid olema kaasavamad, lihtsamad ja paremini hallatavad väiksemate toetusesaajate ja väiksemate projektide jaoks. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et oluline on korrapäraselt üle vaadata, kui tõhusad on rahalise ja mitterahalise toetuse meetmed täiskasvanute konkreetsete rühmadeni jõudmisel ning kui tõhus on ressursside kasutamine. Tuleb kehtestada range järelevalve- ja hindamiskord. Hindamise tulemused peaksid toetama poliitika kujundamist elukestva õppe vallas ja andma selleks asjakohast teavet. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee leiab, et on vaja rahastamismehhanisme, mis koondaksid riiklikke vahendeid ja hõlmaksid kulude piisavat jagamist riigiasutuste ja eraettevõtete, samuti üksikisikute ja teiste asjaomaste sidusrühmade (nt sotsiaalpartnerid, koolitajad, vabaühendused) vahel. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Komitee nõuab, et haridus-, koolitus- ja elukestva õppe strateegiatesse integreeritaks mitmetahulisem õpikeskkondade vajaduste mõistmine, juhindudes õppijate individuaalse ja ainulaadse potentsiaali toetamise üldpõhimõttest. See tähendab muu hulgas jätkusuutlike investeeringute kaudu formaalharidusest kaugemale jäävate õpikeskkondade väärtuse tunnustamist pädevuste pideva arendamise keskustena. Seejuures saab formaalharidus kasutada ka teiste õpikeskkondade oskusteavet ning rakendada kaasavamaid ja uuenduslikumaid meetodeid õppijate vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Elukestva õppe edu tagamiseks kutsub komitee kõiki ELi ja riikliku tasandi otsustajaid üles tegelema järgmiste elukestva õppega seotud probleemidega ja toetama rahaliselt nendele küsimustele lahenduste leidmist oma vastutusalas: |
| --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | pikaajaliste strateegiate väljatöötamine ja rakendamine formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe pakkujate vahelise koostöö edendamiseks lähtuvalt õppijakesksest vaatepunktist; |
| --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | õppijatele nende õppimisvõimalustes aktiivse osalemise tagamine, kujundades need võimalused eelkõige õppijate vajadustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

1.21.2.

| 1.21.3. | igas vanuses ja igasuguse taustaga õppijate toetamine eri õppevormidele juurdepääsul, nende kombineerimisel ja nende vahel liikumisel vastavalt õppijate isiklikele vajadustele ja võimetele; |
| --- | --- |

1.21.3.

| 1.21.4. | mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise käsitlemine prioriteetse valdkonnana (nagu on sätestatud valideerimist käsitlevas nõukogu soovituses) (7); |
| --- | --- |

1.21.4.

| 1.21.5. | kohalikul tasandil elukestva õppe võimaluste pakkumise tõhustamine, kasutades olemasolevaid kogukonna ja hariduse infrastruktuure. |
| --- | --- |

1.21.5.

2.   Üldine taust

| 2.1. | Vastavalt nõukogu määratlusele (8) hõlmab elukestev õpe õpet alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni pensionieani, sealhulgas formaalset, mitteformaalset ja informaalset õpet, ning selle eesmärk on parandada isiklikke, ühiskondlikke, sotsiaalseid ja/või tööalaseid teadmisi, oskusi ja pädevust. Elukestvas õppes peetakse iga inimest õppijaks ja see võimaldab kõigil omandada asjakohaseid teadmisi, et osaleda aktiivsete kodanikena teadmusühiskonnas ja tööturul, hõlbustades Euroopa kodanike vaba liikuvust. Käesolevas arvamuses keskendutakse elukestva õppe jätkusuutlikule rahastamisele ja oskuste arendamisele oskustööjõu nappuse tingimustes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Õppimine toimub kõikjal ja pidevalt, aktiivselt ja passiivselt, formaalses, informaalses ja mitteformaalses keskkonnas. Seepärast on vaja haridus-, koolitus- ja elukestva õppe strateegiatesse integreerida mitmetahulisem õpikeskkondade vajaduste mõistmine, juhindudes õppijate individuaalse ja ainulaadse potentsiaali toetamise üldpõhimõttest. Jätkusuutliku riikliku rahastamisega tuleb toetada nii elu kõiki aspekte hõlmavat kui ka elukestvat õpet ning erilist tähelepanu tuleks pöörata ka vanematele põlvkondadele, pakkudes neile nende õppeviisidele kohandatud võimalusi. Seepärast kordab komitee, (9) et rahastamine nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil peab muu hulgas hõlmama investeerimist kaasavasse ja kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse, mis peaks olema kõigile kättesaadav ja taskukohane ning suunatud tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele. Täiskasvanuharidusest saadavat tulu võib hinnata sama ulatuslikuks kui alusharidusest ja esmaõppest ning isegi kõrgharidusest saadavat tulu (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ülemaailmsete suundumuste, näiteks digirevolutsiooniga kaasnevate majanduslike, tehnoloogiliste, keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tööstuslike muutuste mõju on tohutu suur – alates majandusest, innovatsioonist, teadusest ja haridusest kuni tervise, jätkusuutlikkuse ja valitsemiseni – ning see muudab kiiresti töömaailma ja paljudel ametikohtadel kehtivaid kvalifikatsiooninõudeid. Muutuste tempo nõuab kõikidelt kodanikelt pidevat oskuste omandamist, ümberõpet ja oskuste täiendamist kogu nende elu jooksul, keskendudes eelkõige töötajate ja töötute tõhusale toetamisele. Samas tuleb tagada jätkusuutlik rahastamine avaliku sektori asutuste, ettevõtjate, individuaalsete koolituskontode ja muude vahendite kaudu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Samal ajal muudab nende muutuste murranguline iseloom tulevikus vajaminevate oskuste prognoosimise üha keerulisemaks. Oskuste pakkumine areneb samuti, kuid kohanemine vajadusega uute oskuste järele võtab aega. Kuigi tööandjad rõhutavad teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika, digitaaloskuste ning kutsehariduse ja -õppe tähtsust, on praegu toimumas nihe ka pehmete/valdkonnaüleste oskuste suunas, (11) mis võimaldavad inimestel kohaneda töökeskkondade ja erinevate elus ette tulevate olukordadega (12). Neid oskusi arendatakse reeglina mitteformaalset haridust pakkuvates organisatsioonides (noorsoo-organisatsioonid jne) ning jätkusuutlik rahaline toetus on neile pakkujatele ülioluline. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lisaks on oluline investeerida nüüd uute koolitusprogrammide strateegilisse arendamisse. Need on peamised poliitikavahendid, mille abil reageerida oskustega seotud vajadustele ja puudujääkidele, ning nendesse investeerimise tulemused ilmnevad alles mõne aja möödudes, seda eelkõige kõrgema tasandi ja pikema kestusega programmide puhul. Haridus- ja koolitussüsteemi kujundamiseks piisavalt pika aja peale on vaja süstemaatiliselt prognoosida vajaminevaid oskusi, et võimaldada strateegilist reageerimist ja vältida oskuste mittevastavust tööturu nõudmistele (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hiljutisest COVID-19 pandeemiast tulenev olukord kogu maailmas on näidanud, et õppimist suudetakse vajaduse korral kiiresti kohandada muutunud asjaoludele. Õppijad töötavad välja mitmesuguseid uusi lähenemisviise, nagu sõltumatu või projektiõpe, muutuvad uudishimulikumaks ja parandavad oma IT-oskusi kaugõppes osalemiseks. Kasutatakse mitmeid tasuta pakutavaid digiplatvorme. Olulised valdkonnaülesed oskused aitavad nii õppijatel kui ka õpetajatel selle muutusega kohaneda. Kui elu muutub taas tavapäraseks, peaks ühiskond sellest kogemusest õppima ning jätkama nende lähenemisviiside ja oskuste arendamist, investeerides neisse piisavalt, et võimaldada kõigil õppijatel, olenemata nende sotsiaalsest olukorrast, neid kasutada ja neist kasu saada. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Poliitiline taust

| 3.1. | Komisjoni teatises „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (14) rõhutatakse, et tuleviku võti peitub oskustes. Oskused võimaldavad inimestel saada kasu töökohtade kiirest muutumisest. Pooled praegusest töötajatest peavad järgmise viie aasta jooksul oma oskusi ajakohastama ning uusi oskusi nõuab ka üleminek digitehnoloogiale ja kestlikule majandusele. Kutseharidus ja -õpe koos õpipoisiõppega võivad suurendada nii noorte kui ka täiskasvanute tööalast konkurentsivõimet ning vastata ettevõtete muutuvatele vajadustele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tuletab meelde, et õigus haridusele on sätestatud UNESCO põhikirja (1945) peatükis „Haridus kõigile“ ning elukestvale õppele pööratakse järjest enam tähelepanu ÜRO kestliku arengu eesmärkide kontekstis, peamiselt leiab see käsitlemist haridust puudutavas neljandas eesmärgis. Seda eesmärki ei ole tuleks vaadelda mitte ainult oskuste täiendamise ja majanduse elavdamise võimalusena, vaid ka kultuurilise mitmekesisuse ja rahu eesmärkide edendamise vahendina. Elukestva õppe rolli kindlaks määravad kestliku arengu alaeesmärgid ei sisalda aga rahastamise vallas ühtegi võrdlusalust (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee rõhutab vajadust rakendada Euroopa sotsiaalõiguste samba esimest ja neljandat põhimõtet, muutes kvaliteetse ja kaasava hariduse, koolituse ning elukestva õppe Euroopas kõigi õiguseks ning toetades nende põhimõtete rakendamist tööturu osapoolte ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga kokku lepitud jätkusuutliku riikliku rahastamisega. See õigus peab saama tegelikkuseks, et tagada kõigile täiskasvanutele võrdne juurdepääs kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele ning elukestvale õppele nii töökohal kui ka väljaspool seda. Tõhusat tuge tuleks pakkuda mis tahes tasemel oskustega töötajatele, olenemata ettevõtte suurusest või töökoha geograafilisest asukohast. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee rõhutab, et Euroopa sotsiaalõiguste samba õiguste ja põhimõtete, sealhulgas õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, rakendamiseks riiklikul tasandil on vaja piisavaid riiklikke investeeringuid (16). Eelarvevahenditele kehtivad mõnel juhul siiski ikka veel siseturu ranged eelarvepiirangud ning stabiilsuse ja kasvu paktiga kehtestatud eelarve-eeskirjad. Samuti on valitsustel endiselt raske leida vajalikke riiklikke vahendeid, et saavutada Euroopa sotsiaalõiguste sambas välja kuulutatud sotsiaalne tasakaal. Lahendamata on konflikt siduvate eelarve-eeskirjade ning õiguste ja põhimõtete kogumi vahel ning samuti puuduvad vahendid viimase jõustamiseks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ILO töö tuleviku ülemaailmse komisjoni aruandes „Work for a Brighter Future“ („Töö ilusama tuleviku nimel“) (17) märgitakse, et kõigile inimestele tõhusate elukestva õppe võimaluste loomine on ühine vastutus, mis nõuab valitsuste, tööandjate ja töötajate ning haridusasutuste aktiivset kaasamist ja toetust. Valitsused peavad koostöös sotsiaalpartneritega laiendama ja ümber kujundama oskuste arendamise poliitika, tööhõiveteenused ja koolitussüsteemid, et anda töötajatele õppimiseks vajalikku aega ja rahalist toetust. Aruandes tehakse ettepanek luua õppeõiguste süsteem ümberkujundatud nn töökindlustussüsteemi või siis nn sotsiaalfondi kaudu ning võtta kasutusele nn individuaalsed õppekontod, mis võimaldaksid töötajatel võtta tasustatud puhkust koolitusel osalemiseks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee toetab nõukogu eesistujariigi Soome olulist algatust, mille raames korraldas Soome esimest korda ELi rahandus- ja haridusministrite nõukogu ühiskohtumise, et arutada hariduse ja koolituse riikliku rahastamise tähtsust. Komitee kutsub ELi tulevasi eesistujariike ja Euroopa Komisjoni üles jätkama seda algatust, et tihendada koostööd kõrgeima tasandi otsustajate vahel. Samuti on vaja teha koostööd tööhõive- ja sotsiaalministritega. Komitee soovib sellise koostöö toimimist näha ka riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee toetab seda, et volinik Nicolas Schmiti missioonikirjas (18) keskendutakse oskuste tegevuskava rakendamisele ja ajakohastamisele, oskuste nappuse kindlakstegemisele ja kõrvaldamisele ning et õiglase ülemineku osana pooldatakse ümberõpet. Individuaalsete õppekontode loomise ettepaneku kaalumine on üks mõeldav viis, mis võib aidata tööealistel inimestel koguda koolitusõigusi ja kasutada neid tagatud kvaliteediga koolituseks. Komitee kutsub liikmesriike üles tagama kolmepoolse koostöö ja jagatud vastutuse palga- ja muude töötajate koolituseks mõeldud avaliku sektori vahendite eraldamisel. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komiteel on hea meel tõdeda, et nõukogu8. novembri 2019. aasta järeldustes, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil, (19) palutakse komisjonil ajakohastada praeguse elukestva õppe poliitika tõhusust, ulatust ja sihtrühmi, et vastata paremini ühiskonna ja töömaailma muutustest tulenevatele õpivajadustele, sealhulgas arendades edasi Euroopa haridusruumi, (20) võttes elukestvat õpet arvesse tulevases hariduse ja koolituse alase koostöö strateegilises raamistikus ning kasutades programmi „Erasmus +“, Euroopa Sotsiaalfondi ja muude asjakohaste liidu vahendite pakutavaid võimalusi. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Ülevaade hetkeolukorrast

| 4.1. | Kuigi andmed elukestvasse õppesse tehtava üldinvesteeringu kohta puuduvad, näitavad tõendid, (21) et täiskasvanuharidusele tehtavad riiklikud kulutused moodustavad vaid umbes 0,1–0,2 % SKPst. Täiskasvanuharidusele tehtavad kogukulutused, sealhulgas muud rahalised allikad, näiteks tööandjate kaudu rahastamine ja õppijate tasud, varieeruvad vahemikus 1,1 kuni alla 0,6 % SKPst. Samas nähtub Cedefopi viimastest hinnangutest, et 28-liikmelises ELis on 128 miljonit täiskasvanut, kes võiksid oma oskusi täiendada või ümber õppida ning nende puhul on tegu 46 %-ga selle piirkonna täiskasvanud elanikkonnast (22). Täiskasvanuhariduses osaleb kõigest 11,1 % täiskasvanutest, samas seadis Euroopa Liit eesmärgi, et 2020. aastal on täiskasvanuhariduses osalemine 15 %, mida ei suudetud aga saavutada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Euroopa Ülemkogu Lissabonis toimunud kohtumise järeldustes (23) seati selged eesmärgid kõigile osapooltele suurendada inimese kohta aastas tehtavaid investeeringuid inimressurssidesse ning tööhõivesuunistes (13, 14 ja 16) (24) kutsutakse liikmesriike üles seadma vastavaid eesmärke. Komiteel on hea meel, et Euroopa poolaasta protsessi raames koostatud Euroopa Komisjoni 2019. aasta riigipõhistes soovitustes (25) nõutakse suuremaid investeeringuid haridusse ja koolitusse 16 riigis (26) ning oskustesse 24 riigis (27), et tasakaalustada kümnendi vältel toimunud eelarvekärpeid ja haridussüsteemide alarahastamist ning sellest tingitud ja hästi dokumenteeritud kahjulikku mõju kvaliteetsele haridusele, haridustöötajatele ja taristule (28). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee täheldab selget ebakõla, mille ühel pool on Euroopa Komisjoni üleskutse teha jätkusuutlikke investeeringuid kasvu soodustavatesse valdkondadesse, näiteks kõikidesse haridussektoritesse, ja teisel pool nõue võtta optimeerimismeetmeid, mis neid sektoreid kahjustavad. Komisjoni teatises 2019. aasta Euroopa poolaasta riiklike aruannete (29) peamiste järelduste kohta on esitatud positiivne majandusstsenaarium, mille kohaselt riigi rahandus paraneb igas liikmesriigis. Sellest hoolimata hoiatatakse teatises ka ülemaailmse ebakindluse eest ja kutsutakse liikmesriike üles jätkama tootlikkuse suurendamist, parandama oma majanduse vastupanuvõimet ja tagama, et majanduskasv tooks kasu kõigile kodanikele. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Üldised märkused

| 5.1. | Liikmesriigid peavad pakkuma koolitusvõimalusi kõigile inimestele – nii töötutele kui ka palgatöötajatele, nii meestele kui ka naistele. Selleks tuleb kuuenda tööhõivesuunise „Tööjõupakkumise ja töötajate oskuste parandamine“ (30) raames kaaluda ja nõuda selliseid meetmeid nagu näitajate kehtestamine kutseharidusse ja -õppesse tehtud avaliku ja erasektori investeeringutele ning süsteemid, mis võimaldavad töötajatel võtta tasustatud puhkust koolituse eesmärgil. Komitee on sellega seoses juba rõhutanud vajadust tagada koolituse ajal inimväärsed elutingimused. ELi meetmeid tuleks kaaluda ja analüüsida, pidades silmas võimalust muuta mõnes ELi liikmesriigis kasutusel olevad head tavad, nt toetused, laenud, tasustatud koolituspuhkust käsitlevad kollektiivlepingud või muud sätted, levinud praktikaks ka teistes liikmesriikides (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on juhtiv roll ka haridus- ja koolitussüsteemi juhtimisel, sealhulgas oskuste prognoosimisel ja pakkumisel. Sotsiaalpartnerite jagatud vastutus ettevõtte tasandil on oluline nii investeerimisel oma töötajate tulevikku suunatud haridusse ja koolitusse kui ka kõigi koondatud töötajate ümberkoolituse kulude kandmisel. Neist kõige haavatavamad on eakad inimesed. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Arutelud individuaalseid õppekontosid käsitleva ELi ettepaneku üle on veel väga varases etapis, kuid juhul, kui selline ettepanek esitatakse, vajavad mitmed aspektid edasist kaalumist. Näiteks kas töötajate koolitamine on määratud seaduses ja/või kollektiivlepingus, mida tuleb järgida, et tagada tööandjatele ja töötajatele võimalus valida koolituse sisu, toimumiskohta ja aega/perioodi. Seega on see liikmesriikide pädevuses ning soovitused liikmesriikidele, kuidas individuaalseid õppekontosid rahastada ja kes peaksid saama rahalist toetust (äriühingud, koolitusasutused, riiklikud tööturuasutused või töötajad), tuleb määrata kindlaks sotsiaaldialoogi raames, pidades kinni kollektiivlepingutest ja siseriiklikest õigusaktidest. On oluline, et nende arutelude käigus pöörataks tähelepanu riiklike süsteemide ja lähenemisviiside mitmekesisusele ning et sotsiaalpartneritel oleks neis oluline roll. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee kordab oma üleskutset pöörata suuremat tähelepanu sotsiaalsetele investeeringutele, muu hulgas haridusse, koolitusse ja elukestvasse õppesse. Komitee on juba palunud kaaluda tasakaalus eelarve nõude kohaldamist, mis seisneb selles, et tulevikku suunatud avaliku sektori investeeringud jäetakse majandus- ja rahaliidu eelarve-eeskirjade raamistikus riikliku netopuudujäägi arvutamisel välja (32). Komitee ärgitab arutama selle üle, kas tasakaalus eelarve nõuet võiks kasutada ka ELi struktuurifondide vahenditega toetatavate sotsiaalsete investeeringute puhul (33). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Paindliku, kohandatud õppe ja isikupärastatud tugiteenuste kombineerimine, alustades elukestvast karjäärinõustamisest, aitab mitteaktiivsetel ja pikaajalistel töötutel tööturule naasta ning see toob kaasa sotsiaalse ja majandusliku kasu ja pikaajalise kokkuhoiu sotsiaaltoetuste vallas. Käsituse eri komponentide ja aspektide optimaalne kombineerimine võib luua tingimused, mille abil saab jätkusuutlikult tugevdada, arendada ja rakendada oskuste täiendamise meetmeid käsitlevat nõukogu soovitust, (34) hoolimata asjaolust, et sihtrühmad, oskustega seotud vajadused ja valitsused aja jooksul muutuvad. Koolituste pakkumine peab olema kavandatud nii, et see soodustaks ja toetaks valdkondadevahelist ja -sisest liikuvust. Selliste üleminekute tagamine toob kasu töötajate tööalasele konkurentsivõimele ja tööandjate võimele meelitada ligi uusi töötajaid. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee leiab, et liikmesriigid peaksid toetama avalikku sektorit, samuti mittetulunduslikke haridusasutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone kvaliteetsete elukestva õppe võimaluste pakkumisel, mis peaksid olema lihtsamini juurdepääsetavad. Koolituste pakkumise kvaliteet tuleks tagada hea kvaliteedijuhtimise süsteemiga. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Täiskasvanuharidusse ja töötajate koolitamisse tehtavate investeeringute suurendamine on paljuski seotud asjakohase panusega teadusuuringutesse, mis aitavad kujundada, reformida ja rakendada elukestva õppe põhimõtteid ja süsteeme. Selleks et tagada tõhusad investeeringud ettevõtete töötajate oskuste täiendamisse ja ümberõppesse, on vaja lisaandmeid ettevõtete investeeringute ja valitsuste rahalise toetuse kohta. Töötajate, ametiühingute ja muude sidusrühmade panust tuleks põhjalikult analüüsida ja sellega arvestada poliitilistes aruteludes. Seejuures tuleb keskenduda investeeringutele koolitustesse, mis on mõeldud eri oskuste (kutse- ja ettevõttega seotud oskused, võtmepädevused, põhioskused jne) omandamiseks eri oskustasemega töötajatele, nii naistele kui ka meestele, koolitamisele ettevõtetes ja väljaspool ettevõtteid, teiste teenuseosutajate pakutavale koolitusele jne. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Täiskasvanuhariduses puudub eri pakkujate laia valiku ja suure hulga tõttu koordineerimine nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil. Integreeritud käsitlus, mis seob omavahel mitmed poliitikavaldkonnad ja sidusrühmad ning pöörab erilist tähelepanu elukestva õppe põhimõtete väljatöötamise ja rakendamise demokraatlikule juhtimisele, sealhulgas tõhusale sotsiaaldialoogile tööturu osapooltega ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimisele, võib parandada investeeringute tõhusust. Seeläbi suurenevad võimalused väga erinevate potentsiaalsete sihtrühmadeni jõudmiseks ja haavatavate isikute vajaduste arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Elukestva õppe edu tagamiseks kutsub komitee kõiki ELi ja riikliku tasandi otsustajaid üles tegelema järgmiste elukestva õppega seotud probleemidega ja toetama rahaliselt nendele küsimustele lahenduste leidmist oma vastutusalas: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | pikaajaliste strateegiate väljatöötamine ja rakendamine formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe pakkujate vahelise koostöö edendamiseks, et toetada õppijate õppimise ja koolitusega seotud vajadusi. Selliste strateegiate jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks need luua koos piirkondlike, riiklike ja Euroopa tasandi esindusühendustega ning strateegiad peaksid sisaldama toetusi asjaomastele ühendustele; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | õppijatele nende õppimisvõimalustes aktiivse osalemise tagamine, kujundades need võimalused eelkõige õppijate vajadustest lähtuvalt ning võimaldades neil saada aktiivseteks loojateks, mitte passiivseteks teadmiste ja innovatsiooni tarbijateks; |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | igas vanuses ja igasuguse taustaga õppijate toetamine eri õppevormidele juurdepääsul, nende kombineerimisel ja nende vahel liikumisel vastavalt õppijate isiklikele vajadustele ja võimetele, kasutades selleks paindlikumaid haridus- ja koolitussüsteeme ning pakkudes kvaliteetset elukestvat nõustamist; |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise käsitlemine prioriteetse valdkonnana (nagu on sätestatud valideerimist käsitlevas nõukogu soovituses) (35), pidades silmas selle potentsiaali suurendada kõigi selliste oskuste, pädevuste ja teadmiste nähtavust, mis võivad toetada mõtestatud osalemist ühiskonnas ja tööturul, eelkõige haavatavate rühmade puhul; (36) |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | kohalikul tasandil elukestva õppe võimaluste pakkumise tõhustamine, kasutades olemasolevat kogukonna ja haridustaristut kõigile avatud mitmeotstarbeliste õppekohtade loomiseks. Selliseid kogukonna elukestva õppe keskuseid on eri kujudel mitmetes liikmesriikides, kuid neist peaks saama poliitikakujundamise üldkontseptsioon. |
| --- | --- |

5.9.5.

6.   Konkreetsed märkused Euroopa ja riiklike rahastamisallikate kohta, mida on vaja jätkusuutlikuks rahastamiseks (37)

6.1.   ELi rahastamisallikad

| 6.1.1. | Euroopa Komisjon teavitas oma mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 mitmest võimalusest ELi investeerimiskava täiustamiseks ja lõi programmi „InvestEU“ raames sotsiaalvaldkonna investeeringutele ja oskustele pühendatud vahendi. See näitab komisjoni valmisolekut investeerida sotsiaalvaldkonda ja luua õiged vahendid selle saavutamiseks. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Komisjon ja liikmesriigid peaksid kasutama võimalusi, mida pakuvad ELi fondid (nt ESF, programm „Erasmus+“, EFSI ja muud asjakohased ELi rahastamisvahendid), ning kasutama võimalikult hästi ära olemasolevaid ELi rahalisi vahendeid. Eelseisvas mitmeaastases finantsraamistikus tuleks igal juhul lõpetada elukestva õppe eelarvevõimaluste piiramine liikmesriigi ja ELi tasandil (38). Ehkki ELi fondid võivad olla olulised oskuste/elukestva õppe arendamisel, võib liigne neile toetumine tekitada probleeme rahastamise jätkusuutlikkuse osas, sest ELi rahalisi vahendeid eraldatakse projektidele ja projektid on oma olemuselt ajutised. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Elukestvasse õppesse ja täiskasvanuharidusse tehtavate jätkusuutlike investeeringute tagamisel on oluline roll Euroopa poolaasta protsessil, mille raames rõhutatakse vajaliku rahastamise sihipärasust. Riikliku/piirkondliku elukestva õppe põhimõtete tõhusaks rakendamiseks tuleb tagada rahastamise piisav tase. Rahastamise suurem jätkusuutlikkus ja järjepidevus on väga oluline selleks, et tagada täiskasvanuhariduse ja -koolituse pakkumise jätkusuutlikkus ja elukestva õppe pakkujate võime valdkonnas uuendusi teha ja areneda. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Rahaliste vahendite nõuetekohast jaotamist toetav poliitika

| 6.2.1. | Oluline on kujundada välja hindamiskultuur. Sellele saavad kaasa aidata mitmed tegurid, näiteks poliitiline pühendumus tõendipõhisele poliitikakujundamisele (ja vastutuse võtmine), õigusnõuded hindamisele, hindamisnõuded Euroopa tasandi rahastamisele ning hindajate koolitus ja väljaõpe, et tagada hindamine kogu poliitikatsükli vältel. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Oluline on korrapäraselt üle vaadata, kui tõhusad on rahalised ja mitterahalised toetusmeetmed täiskasvanute sihtrühmadeni jõudmisel ning ressursside kasutamine. Tuleb kehtestada range järelevalve- ja hindamiskord. Hindamise tulemused peaksid toetama poliitika kujundamist elukestva õppe vallas ja andma selleks asjakohast teavet. Usaldusväärsetel tõenditel põhinevad hindamised võivad viidata olemasolevate meetmete muutmise (või lõpetamise) ja/või uute meetmete võtmise vajadusele. Samuti saab nende abil kindlaks teha tõhusad tavad, mida saaks täiendava või püsivama rahastamise abil laiendada. Süsteemide jälgimisse ja hindamisse tuleks kaasata sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Vajalikud on rahastamismehhanismid, mis koondaksid riiklikke vahendeid ja hõlmaksid kulude piisavat jagamist riigiasutuste, tööandjate, üksikisikute ja teiste asjaomaste sidusrühmade (nt sotsiaalpartnerid, koolitajad, vabaühendused) vahel. Nagu on märgitud Cedefopi täiskasvanute õppe rahastamise andmebaasis, (39) leidub eri rahastamismehhanisme, mis on mõeldud üksikisikutele ja ettevõtetele/tööandjatele ning mille eesmärk on suurendada osalust ja erainvesteeringuid haridusse ja koolitusse. Riigiasutused peavad neid võimalusi nõuetekohaselt kooskõlastama, samas kui valdkondlike koolitusfondide puhul võtavad koordineeriva rolli peamiselt sotsiaalpartnerid. Üksikisikutele mõeldud rahastamisvahendid on näiteks individuaalsed õppekontod/vautšerid, (odavad) laenud ja tasustatud koolituspuhkus. Rahaline toetus ettevõtetele võiks toimida koolitusfondide (mis põhinevad ettevõtete maksudel), maksusoodustuste või toetuste (mida rahastatakse üldistest maksudest) vormis. Sellised kulude jagamise vahendid on ka viis, kuidas tagada ühine vastutus elukestva õppe põhimõtete väljatöötamise/rakendamise ja oskustesse investeerimise eest. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Sotsiaaldialoog ja kollektiivlepingud, eriti valdkondlikul tasandil, etendavad olulist rolli koolitussüsteemide haldamisel ja koolitusvõimaluste loomisel ning töötajate koolituse asjakohasuse ja pakkumise parandamisel. See hõlmab sotsiaalpartnerite koostööd valdkondadevahelise ülemineku ja karjäärivõimaluste edendamiseks. Koolitusfondid on asutatud mitmes liikmesriigis ja neil võib olla oluline ülesanne (40). |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Rahastamisvahendid võivad olla tõhusamad, kui neid kombineerida sobivate mitterahaliste toetusmeetmetega. Vahendid tuleb välja töötada hoolikalt, et neid saaks tulemuslikult kasutada konkreetsete/prioriteetsete haavatavate rühmadega (näiteks väheste kutseoskustega töötajad, eakad töötud, VKEde töötajad) tegelemisel. Rahastamisvahendi kavandamisel on oluline arvestada ka selle vastastikust täiendavust ja koostoimet teiste olemasolevate vahenditega. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1. | Üksikisikutele mõeldud mitterahalised meetmed hõlmavad ka meetmeid, mida vaadeldakse üldiselt karjäärinõustamise või elukestva nõustamisteenuse ja valideerimisvõimaluse osana. Nende teenuste raames tuleks õppijaid teavitada ka rahalisest toetusest, mida neil on võimalik saada täiskasvanuhariduses osalemiseks, ja sellele juurdepääsu võimalustest. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

| 6.2.5.2. | Ettevõtetele võib mitterahalist toetust pakkuda järgmiste vahendite kaudu: teave ja nõustamine rahastamisvõimaluste kohta, haldustugi rahastamise taotlemisel, koolitusvajaduste väljaselgitamisel ja koolituskavade väljatöötamisel nõustamisteenuste kaudu, partnerluste või ettevõtlusvõrgustike edendamine (VKEde seas või neid kaasates), et koondada ressursse ja suurendada koolitussuutlikkust. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Taotlejate, toetusesaajate ja rahalisi vahendeid haldavate üksuste halduskoormust tuleks vähendada. Samal ajal peaksid rahastamisvahendi asjakohane kavandamine/sihipärastamine ja tõhus jälgimine tagama mõju puudumise ja/või asendusmõju vältimise. |
| --- | --- |

6.2.6.

Brüssel, 7. mai 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf.

1

(2)  ELT C 389, 18.11.2019, lk 12.

2

(3)  Euroopa haridusruum.

3

(4)  https://eu2020.hr/.

4

(5)  COM(2020) 14 final.

5

(6)  ELT C 332, 8.10.2015, lk 68.

6

(7)  Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1) ning ELT C 13, 15.1.2016, lk 49.

7

(8)  Nõukogu järeldused, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil.

8

(9)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 165.

9

(10)  Aruanne täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskava kohta.

10

(11)  Näiteks avaldas Maailma Majandusfoorum aruande (2015), milles keskenduti 21. sajandi oskuste puudujäägi pakilisele teemale ja viisidele, kuidas seda probleemi tehnoloogia abil lahendada. Aruandes rõhutatakse lisaks tavapäraselt kirjeldatavatele alusoskustele ka vajadust teatud üldoskuste (kriitiline mõtlemine ja koostöö) ja iseloomuomaduste (nt uudishimu, algatusvõime ja juhtimisvõime) järele.

11

(12)  Arvamus ELT C 14, 15.1.2020, lk 46 ja ELT C 237, 6.7.2018, lk 8.

12

(13)  Maailma Majandusfoorumi aruanne „New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology“.

13

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Täiskasvanuhariduse Euroopa assotsiatsiooni (EAEA) taustadokument täiskasvanuhariduse ja jätkusuutlikkuse kohta.

15

(16)  ELT C 262, 25.7.2018, lk 1.

16

(17)  ILO töö tuleviku ülemaailmse komisjoni aruanne „Work for a brighter future“ („Töö ilusama tuleviku nimel“).

17

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf.

18

(19)  ELT C 389, 18.11.2019, lk 12.

19

(20)  Euroopa haridusruum.

20

(21)  Euroopa Komisjoni aruanne „Developing the adult learning sector“.

21

(22)  Cedefop.

22

(23)  23.–24. märtsil 2000 Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused.

23

(24)  Tööhõivesuunised.

24

(25)  Riigipõhised soovitused.

25

(26)  BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES ja UK.

26

(27)  AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE ja UK.

27

(28)  BG, EE, GR, IT, PT, RO ja SE.

28

(29)  COM(2019) 500 final.

29

(30)  ELT C 332, 8.10.2015, lk 68.

30

(31)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, ELT C 237, 6.7.2018, lk 8, ELT C 14, 15.1.2020, lk 60.

31

(32)  ELT C 177, 18.5.2016, lk 35, ELT C 268, 14.8.2015, lk 27.

32

(33)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 21.

33

(34)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (ELT C 484, 24.12.2016, lk 1).

34

(35)  Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1).

35

(36)  ELT C 13, 15.1.2016, lk 49.

36

(37)  Vt ka „Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults“.

37

(38)  Oma arvamuses (ELT C 62, 15.2.2019, lk 194) kutsus komitee üles kolmekordistama programmi „Erasmus+“ eelarvet.

38

(39)  Cedefopi andmebaas.

39

(40)  Euroopa sotsiaalpartnerite aruanne „Promoting social partnership in employee training“.

40

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EMSK täiskogu 551. istungjärk (kaugistungjärk), 5.5.2020–7.5.2020

| 14.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/18

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta“

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

| Pearaportöör: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Ellen NYGREN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 6.3.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.5.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 551 – täiskogu kaugistungjärk |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 251/03/07 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 6.3.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõige 2

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

7.5.2020

Täiskogu istungjärk nr

551 – täiskogu kaugistungjärk

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

251/03/07

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee tunneb heameelt kavandatud läbivaadatud tööhõivesuuniste üle. Nende roll ELi liikmesriikide tööhõivepoliitika pikaajalise suunanäitajana on oluline ka kriisi ajal. Tööhõivepoliitika on nii kogu Euroopa Liidu kui ka selle liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse arengu võti. Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine on ühine vahend jätkusuutliku ülespoole suunatud lähenemise saavutamise püüdes ning sellega seoses on asjakohane vaadata läbi tööhõivesuunised. EL ja liikmesriigid peavad jätkama jõupingutusi erinevuste kõrvaldamiseks. Ülespoole suunatud lähenemine on valdkondadevaheline põhimõte, mida tuleb arvesse võtta ja mis tuleb integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ettepanek läbivaadatud tööhõivesuuniste kohta avaldati enne COVID-19 ulatuslikku puhangut. COVID-19 on nüüdseks võtnud pandeemia ulatuse ja selle mõju tulemusena on kerkinud terav vajadus võtta kiireloomulisi meetmeid ka tööturupoliitika valdkonnas. Haiguse leviku piiramiseks on kõigis ELi liikmesriikides ja ka mujal võetud enneolematuid meetmeid. Komitee leiab, et meetmeid on vaja veelgi paremini kooskõlastada. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on veendunud, et ainult terviklik Euroopa majanduse elavdamise kava ELi liikmesriikidel kõige paremini toime tulla COVID-19 pandeemia tagajärgedega ning muuta Euroopa majandus jätkusuutlikumaks ja vastupidavamaks. Ehkki on ebaselge, kui kaua kestab COVID-19 kriisi põhjustatud erakorraline olukord, on ilmne, et mõju tööturule jätkub pikema aja jooksul. Seepärast tuleks ka 2020. aasta tööhõivesuuniseid kohandada, et võtta arvesse uut olukorda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | COVID-19 puhangust põhjustatud majandusvapustus on juba toonud kaasa tööhõive- ja sotsiaalkriisi, millel võib olla tõsine ja pikaajaline mõju Euroopa tööturgudele. Sellega seoses tuleks kaaluda võimalust võtta sel aastal vastu täiendav erakorraline/hädaolukorra tööhõivesuunis, et juhtida ELi liikmesriikide tööhõivepoliitika vajalikke kohandusi selle enneolematu olukorraga toimetulekuks. Erakorraline COVID-19 tööhõivesuunis võiks sisaldada viiteid tõhusatele ajutistele meetmetele, mida on vaja kriisi mõju leevendamiseks, nagu lühiajaline töökorraldus, sissetulekutoetus, pikendatud haigushüvitis ning kaugtöö edendamine (austades samas tööandjate vastutust töötajate tervise ja ohutuse eest). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Suunise 5 kohaselt julgustatakse liikmesriike soodustama „uuenduslikke töövorme“. Kuigi uued töövormid ja innovatsioon loovad küll võimalusi majanduskasvuks, on komitee varem rõhutanud paljusid probleeme, mis on seotud seda liiki tööga. Tööhõivepoliitika suunistega tuleks püüda muuta uute töövormidega seotud suundumused õiglasteks tööhõivevõimalusteks. Heakskiitu peaks leidma üleskutse kehtestada piisav ja õiglane palk kas seadusjärgse miinimumpalgamehhanismi (kui see on olemas) parandamise või kollektiivläbirääkimiste kaudu. Sotsiaalpartnerite kaasamine on äärmiselt oluline ning on väga tervitatav, et suunises 5 kutsutakse liikmesriike üles „palgakujunduse eesmärgil edendama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi“. Sellega seoses peaks suunis lõpuks sisaldama ettepanekuid kollektiivlepingute tõhususe parandamiseks nende ulatuse suurendamise teel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Suunis 6. Tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine. Komiteel on heameel, et selles viidatakse üldisele visioonile pädevuste kooskõlastamise kohta kestliku tootmissüsteemiga. Komiteel on samuti hea meele selle üle, et suunistes kutsutakse liikmesriike üles kohandama oma haridus- ja koolitussüsteeme ning neisse investeerima, et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust. Komitee nõuab seda silmas pidades tõhusamaid Euroopa ja riiklikke strateegiaid, et tagada elukestva õppe kaudu kõikide täiskasvanute ümberõppe ja kvalifikatsiooni tõstmise jätkusuutlik rahastamine, keskendudes eelkõige töötajate ja töötute tõhusale toetamisele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Suunis 7. Tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine. Sotsiaaldialoogi nõuetekohane toimimine on oluline iga tööhõivepoliitika meetme jaoks, sealhulgas ELi tööhõivesuuniste rakendamiseks. Seetõttu on vaja rohkem ära teha sotsiaaldialoogi hõlbustamiseks ja edendamiseks nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Lisaks sellele on komisjon teinud edusamme kodanikuühiskonna kaasamises Euroopa poolaasta protsessi ning seda tuleb tunnustada ja edasi arendada. Suunises jääb puudu ühest elemendist: vajadus parema töötervishoiu ja tööohutuse järele. COVID-19 puhangu kontekstis on tervislik ja ohutu töökoht oluline võitluses nakatumise ning viiruste ja muude haiguste levimise ohu vastu. Nagu alati ja eriti praegustes erakorralistes tingimustes peavad tööandjad võtma vastutuse oma töötajate tervise ja ohutuse eest ning andma neile ja nende esindajatele asjakohast teavet, viima läbi riskihindamisi ja võtma ennetusmeetmeid. Riigiasutused, ettevõtjad, töötajad ja sotsiaalpartnerid peavad andma oma osa, et kaitsta töötajaid, nende perekondi ja kogu ühiskonda. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Enamikul väike- ja mikroettevõtetel on piiratud majandus- ja juhtimisressursid, mistõttu tuleks neile pakkuda praktilist, rahalist ja spetsiaalselt kohandatud toetust töötervishoiu- ja tööohutusprogrammidee jaoks, et nad saaksid kohandada töökohti ning rakendada kiiresti uusi menetlusi ja tavasid töötajate kaitseks. Tööinspektorid, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA), Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja riigi tasandi pädevad asutused saavad pakkuda praktilist tuge, näiteks kulutõhusaid ja kasutajasõbralikke tasuta vahendeid, teavet, suuniseid ja nõustamist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Suunis 8. Kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine. Võidelda tuleb igasuguse diskrimineerimise vastu. Sotsiaalkaitse ja tervishoid tuleb tagada igaühele. Naiste tööturul osalemise edendamist ja kõigi aktiivsena vananemist tuleks toetada asjakohaste meetmetega, nagu juurdepääs kvaliteetsetele avalikele teenustele ja inimväärsed töötingimused kõigi jaoks. Tööhõivesuunistes tuleks arvesse võtta ka selliseid sotsiaalkaitse eesmärke nagu täielik ja tõhus ulatus, piisavus ja läbipaistvus. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust nõukogus (1). Lepingu artiklis 148 on sätestatud, et tööhõivesuunised võtab vastu nõukogu. Suunised määravad liikmesriikide poliitika kooskõlastamise ulatuse ja suuna ning nende alusel koostatakse ka riigipõhised soovitused Euroopa poolaasta protsessi raames. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tööhõivesuunised ja majanduspoliitika suunised võeti esimest korda koondpaketina vastu 2010. aastal seoses strateegiaga „Euroopa 2020“. 2018. aastal viidi tööhõivesuunised kooskõlla Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega. Komitee toetas seda ühtlustamist algusest peale, (2) kuid nõudis siin ja mitmes muus komitee arvamuses, (3) et samba täielikuks täitmiseks ja rakendamiseks tuleb tegelikkuses rohkem ära teha. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kuna Euroopa poolaastat on ÜRO kestliku arengu eesmärkide kaasamiseks ajakohastatud, on iga-aastasest majanduskasvu analüüsist saanud iga-aastane kestliku majanduskasvu strateegia ning nüüd soovitatakse tööhõivesuunised läbi vaadata. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta võeti vastu 26. veebruaril 2020, enne kui hakati koordineerima COVID-19 puhanguga toimetulekuks võetavaid erakorralisi meetmeid. Ametiasutused peavad esmajoones püüdma viivitamatult tagada, et elanikkonna tervise kaitsmine viiruse leviku piiramise abil ja eluliselt tähtsa majandustegevuse säilitamine oleksid omavahel õiges tasakaalus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ILO on hoiatanud, et COVID-19 mõju tööhõivele on sügav, kaugeleulatuv ja enneolematu (4) ning võib kaasa tuua miljonite töökohtade kadumise, samuti vaeghõive ja palgavaeste arvu suurenemise, mille mõju ületab olulisel määra 2008.–2009. aasta finantskriisi mõju. Mõju ulatuse vähendamine sõltub sellest, kui kiiresti ja otsustavalt poliitilisi otsuseid langetatakse ja rakendatakse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee on veendunud, et ainult terviklik Euroopa majanduse elavdamise kava aitab ELi liikmesriikidel kõige paremini toime tulla COVID-19 pandeemia tagajärgedega ning muuta Euroopa majandus jätkusuutlikumaks ja vastupidavamaks (5). Liikmesriigid peaksid kiiresti jõudma kokkuleppele uue mitmeaastase finantsraamistiku üle, vähendades ebakindlust ELi investeeringute rahastamise suhtes alates 2021. aastast. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mitmete majandussektorite ettevõtted ja töötajad kannatavad ränga mõju all. Paljusid ettevõtteid, eelkõige mikroettevõtteid, VKEsid ja sotsiaalseid ettevõtteid, ohustab maksejõuetus ning miljoneid töötajaid ähvardab sissetuleku kaotus ja koondamine (6). Keskmiselt 90 % VKEdest on teatanud majanduslikust mõjust ja nende hinnangul tõuseb töötuse määr vahemikus 3–5 protsendipunkti (7). Vaja on sihipäraseid meetmeid, et toetada ettevõtteid ja töökohti olulistes sektorites, kus mõju on eriti suur. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Euroopas ja kogu maailmas kiidetakse tervishoiutöötajaid õigustatult kui eesliinikangelasi, kes teevad elude päästmiseks kõik endast oleneva ning maksavad liigagi sageli selle eest ise eluga. Neid, samuti õpetajaid, muid avaliku sektori töötajaid, peredes elavaid hooldajaid ja hooldustöötajaid ei ole mõnes riigis piisavalt hinnatud ja nad on 2008. aasta kriisi järel võetud kokkuhoiumeetmete tõttu kõige enam kannatanud. Edaspidi on oluline nende taasväärtustamist konkreetselt väljendada paremate tingimuste ja vajalike investeeringutega avalikesse teenustesse, eelkõige sotsiaalhoolekandesüsteemi. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | COVID-19 kriis näitab hästi ka praegu esinevaid struktuurseid probleeme Euroopa tööturgudel. Püsib ebavõrdsus stabiilsematest ja kindlamatest töövormidest kasu saavate ning ebakindlas olukorras olevate töötajate vahel. Nii tööandjad kui ka töötajad vajavad paindlikkust, et tulla toime kiirete muutustega töömaailmas, ning seda tuleb toetada turvalisuse ja õiglaste töötingimuste edendamisega kõigis töövormides. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Paljud töötajad, keda tavaliselt peetakse madala kvalifikatsiooniga töötajateks ja kes saavad seega madalat tasu, on tegelikult kõige vajalikumad töötajad, kes aitavad meie elu käigus hoida, seades sageli end ja oma lähedasi ohtu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Suurem tõrjutuse oht ähvardab neid töötajad, kes on tööturule juurdepääsu ja seal osalemise osas juba kõige haavatavamad. See hõlmab naisi, noori, puuetega inimesi ja muid rühmi, kes kogevad töökohal diskrimineerimist, nagu sisserändajad ja romad. Teatavad töötajad, eelkõige naised, võivad olla sunnitud oma tööst loobuma, et täita laste ja teiste pereliikmete eest hoolitsemise kohustust. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Euroopa ettevõtete peamine mure on olnud oma positsiooni säilitamine turul ja tagada töökohad miljonitele töötajatele. Ettevõtted ja sotsiaalpartnerid püüavad leida pragmaatilisi lahendusi, näiteks kohandanud äriplaane, võtnud kasutusele lühendatud tööaja kavad, kaugtöö või muud paindlikud alternatiivid ning loonud kaugõppe jaoks tingimused ettevõtte tasandil. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Neid arenguid silmas pidades tuleb Euroopa Liidu tööhõivepoliitika koordineerimist kohandada, reageerides sellele uuele ja enneolematule olukorrale. Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu, (8) on väga kiiduväärne algatus ettevõtete ja töötajate viivitamatuks toetamiseks. Kiire rakendamise korral aitab see pehmendada negatiivset mõju tööhõivele ja luua tingimused kiireks taastumiseks. Ehkki on ebaselge, kui kaua kestab COVID-19 kriisi põhjustatud erakorraline olukord, on ilmne, et mõju jätkub pikema aja jooksul. Seepärast tuleks ka 2020. aasta tööhõivesuuniseid kohandada, et võtta arvesse uut olukorda. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Tööhõivesuunised peaksid püsima pikema aja jooksul stabiilsed ja kehtima kõigis liikmesriikides, võttes arvesse riikide erinevaid olusid. Kuna praegune COVID-19 puhang ilmutab juba märke muutumisest majandus- ja sotsiaalkriisiks, millel on tõsine ja pikaajaline mõju Euroopa tööturgudele, tuleks kaaluda võimalust võtta sel aastal vastu täiendav erakorraline/hädaolukorra tööhõivesuunis, et juhtida ELi liikmesriikide tööhõivepoliitika vajalikke kohandusi selle enneolematu olukorraga toimetulekuks. Olemasolevat avatud koordinatsiooni meetodit tuleks veelgi parandada, et toetada liikmesriikide edusamme võrdlusuuringutes, eesmärgiga reformida ja täiustada tööhõivepoliitika ja sotsiaalkaitsesüsteemide suutlikkust. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Erakorraline COVID-19 tööhõivesuunis võiks sisaldada viiteid tõhusatele ajutistele meetmetele, mida on vaja kriisi mõju leevendamiseks, nagu lühiajaline töökorraldus, sissetulekutoetus, pikendatud haigushüvitis, tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete edasilükkamine, palkade esialgne maksustamine ja käibemaks ning kaugtöö edendamine (austades samas tööandjate vastutust töötajate tervise ja ohutuse eest). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | COVID-19 kriisi silmas pidades käsitab komitee käesolevat arvamust võimalusena esitada märkusi ja soovitusi selle kohta, kuidas tulla toime üha arvukamate riikide tööturgudel esinevate enneolematute häiretega, mis tulenevad sotsiaalse ja majanduselu osalisest seiskamisest selleks, et võidelda viirusnakkuse vastu. Niisugune olukord sunnib ELi liikmesriike kohandama oma tööhõivepoliitikat. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee viitab varasematele arvamustele tööhõivesuuniste kohta ja kordab mõningaid asjakohaseid punkte neist.






  — | Vaja on suuremaid jõupingutusi, et investeerida kvaliteetsete töökohtade loomisse ja võidelda ebakindlate töösuhete vastu, kuna ka see piirab ka tootlikkust (9). |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Vaja on suuremaid jõupingutusi, et investeerida kvaliteetsete töökohtade loomisse ja võidelda ebakindlate töösuhete vastu, kuna ka see piirab ka tootlikkust (9).

| — | EL ja liikmesriigid peavad jätkama jõupingutusi erinevuste kõrvaldamiseks. Ülespoole suunatud lähenemine on valdkondadevaheline põhimõte, mida tuleb arvesse võtta ja mis tuleb integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse (10). |
| --- | --- |

—

EL ja liikmesriigid peavad jätkama jõupingutusi erinevuste kõrvaldamiseks. Ülespoole suunatud lähenemine on valdkondadevaheline põhimõte, mida tuleb arvesse võtta ja mis tuleb integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse (10).

| — | Komitee kordab oma üleskutset luua nõuetekohane sotsiaalsete investeeringute pakett, mis oleks osa Euroopa majanduskasvu- ja investeerimisprogrammist väärtusega 2 % SKPst (11). |
| --- | --- |

—

Komitee kordab oma üleskutset luua nõuetekohane sotsiaalsete investeeringute pakett, mis oleks osa Euroopa majanduskasvu- ja investeerimisprogrammist väärtusega 2 % SKPst (11).

| — | Iga suunis peaks sisaldama sätteid soolise võrdõiguslikkuse kohta ning suurt tähelepanu tuleks pöörata madala palgaga seotud probleemidele, tegeledes soolise palgalõhe küsimusega (12). |
| --- | --- |

—

Iga suunis peaks sisaldama sätteid soolise võrdõiguslikkuse kohta ning suurt tähelepanu tuleks pöörata madala palgaga seotud probleemidele, tegeledes soolise palgalõhe küsimusega (12).

| — | Mitmes arvamuses kinnitatakse taas puuetega inimeste, rändajate ja romade sotsiaalse kaasamise strateegia vajadust. |
| --- | --- |

—

Mitmes arvamuses kinnitatakse taas puuetega inimeste, rändajate ja romade sotsiaalse kaasamise strateegia vajadust.

| — | Hästi toimiv sotsiaaldialoog on ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise saavutamise, kvaliteetsetele töökohtadele, kvalifikatsioonile ja oskustele juurdepääsu ning neist eesmärkidest lähtuvate reformide parema ülesehitamise ja rakendamise pant (13). |
| --- | --- |

—

Hästi toimiv sotsiaaldialoog on ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise saavutamise, kvaliteetsetele töökohtadele, kvalifikatsioonile ja oskustele juurdepääsu ning neist eesmärkidest lähtuvate reformide parema ülesehitamise ja rakendamise pant (13).

| — | Ainus viis saavutada võrdsem ühiskond on luua majanduskasvu ning jätkusuutlikumaid ja kaasavamaid töökohti ning paralleelselt suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, et tagada kodanikele inimväärsed töötingimused, piisavad palgad ja pensionid ning võimalus kasutada oma õigusi (14). |
| --- | --- |

—

Ainus viis saavutada võrdsem ühiskond on luua majanduskasvu ning jätkusuutlikumaid ja kaasavamaid töökohti ning paralleelselt suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, et tagada kodanikele inimväärsed töötingimused, piisavad palgad ja pensionid ning võimalus kasutada oma õigusi (14).

| — | Komitee juhtis sotsiaalõiguste sammast käsitlevas arvamuses tähelepanu ka paranduste vajadusele tulemustabelis ja vajadusele nii majandusliku kui ka sotsiaalse Euroopa poolaasta järele (15). Makromajanduslike küsimuste järelevalve ning tööhõive- ja sotsiaalpoliitika vahelistel suhetel on määrav tähtsus. |
| --- | --- |

—

Komitee juhtis sotsiaalõiguste sammast käsitlevas arvamuses tähelepanu ka paranduste vajadusele tulemustabelis ja vajadusele nii majandusliku kui ka sotsiaalse Euroopa poolaasta järele (15). Makromajanduslike küsimuste järelevalve ning tööhõive- ja sotsiaalpoliitika vahelistel suhetel on määrav tähtsus.

| — | Komitee leiab endiselt, et hoolimata sotsiaalõiguste sambaga seonduvatest edasiminekutest ja tööhõivepoliitika suuniste integreerimisest majanduspoliitika üldsuunistesse ei ole pakette omavahel piisavalt ühtlustatud. Komitee tervitab suuniste ajakohastamist kestliku arengu eesmärkide integreerimisega Euroopa poolaastasse. |
| --- | --- |

—

Komitee leiab endiselt, et hoolimata sotsiaalõiguste sambaga seonduvatest edasiminekutest ja tööhõivepoliitika suuniste integreerimisest majanduspoliitika üldsuunistesse ei ole pakette omavahel piisavalt ühtlustatud. Komitee tervitab suuniste ajakohastamist kestliku arengu eesmärkide integreerimisega Euroopa poolaastasse.

| 3.2. | Komitee kordab, et tööturu ja sotsiaalõiguste reguleerimise poliitika väljatöötamisel tuleb harmooniliselt ühendada omavahel seotud konkurentsivõime, tootlikkuse ja sotsiaalse kestlikkuse, sh töötajate õiguste mõõde. Kõigis meetmetes, mida rakendavad Euroopa, riiklikud ja kohalikud institutsioonid, tuleks tagada sobiv tasakaal majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase kestlikkuse vahel (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tööhõivepoliitika on nii kogu ELi kui ka selle liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse arengu võti. Tööhõivesuunistel on oluline roll komisjoni, liikmesriikide valitsuste, tööandjate ja ametiühingute kokkuviimisel, et ajakohastada tööhõivepoliitikat ja sotsiaalkaitsesüsteeme vastavalt Euroopa muutuvale majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Euroopa sotsiaalõiguste sammas saab aidata kaasa ülespoole suunatud lähenemise ning paremate elu- ja töötingimuste edendamiseks kogu ELis. Tööturu tulevik peaks olema peamine teema sotsiaalõiguste samba üle peetavates aruteludes, mis peaksid käsitlema praegu selles valdkonnas käimasolevaid olulisi muutusi, ning vastu tuleks võtta sidus Euroopa tööhõivestrateegia, mis hõlmab järgmisi teemasid:






  — | investeeringud ja innovatsioon; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

investeeringud ja innovatsioon;

| — | tööhõive ja kvaliteetsete töökohtade loomine; |
| --- | --- |

—

tööhõive ja kvaliteetsete töökohtade loomine;

| — | õiglased töötingimused kõigile; |
| --- | --- |

—

õiglased töötingimused kõigile;

| — | õiglased ja sujuvad üleminekud, mida toetab aktiivne tööturupoliitika; |
| --- | --- |

—

õiglased ja sujuvad üleminekud, mida toetab aktiivne tööturupoliitika;

| — | kõigi jaoks võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

—

kõigi jaoks võrdsed võimalused;

| — | kõigi sidusrühmade, eriti sotsiaalpartnerite osalus; |
| --- | --- |

—

kõigi sidusrühmade, eriti sotsiaalpartnerite osalus;

| — | investeeringud haridus- ja koolitussüsteemidesse, et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust, elukestvat õpet, täiend- ja ümberõpet, et eelkõige võtta arvesse digi- ja keskkonnahoidlike oskuste vajadust. |
| --- | --- |

—

investeeringud haridus- ja koolitussüsteemidesse, et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust, elukestvat õpet, täiend- ja ümberõpet, et eelkõige võtta arvesse digi- ja keskkonnahoidlike oskuste vajadust.

| 3.5. | Sotsiaalõiguste samba tõhus rakendamine liikmesriikides on võimalik üksnes siis, kui on olemas piisavad rahalised vahendid, et investeerida sotsiaalpoliitika meetmetesse, mille eesmärk on rakendada õigusi ja põhimõtteid konkreetsete poliitiliste algatuste kaudu. Selleks on vaja kasutada selliseid mehhanisme nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Enamiku riikide jaoks on tööpuudus kõige suurem probleem. COVID-19 kriisi mõju nõuab aktiivse tööturupoliitika jaoks tavaolukorrast suuremaid jõupingutusi. Nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil tuleb rohkem ära teha. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetele vastavad tööhõivesuunised võivad liikmesriikide jaoks olla poliitika ja meetmete väljatöötamise ja rakendamise olulised vahendid, et lühiajaliselt leevendada COVID-19 kriisi majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning väljuda kriisist ilma töötajate õigusi kahjustamata või konkurentsivõimet kaotamata. Seda saab koordineerida Euroopa poolaasta raames. Tööhõivesuuniste prioriteet peaks olema sotsiaaldialoogi edendamine. Kõigil tasanditel tuleks tagada tugev sotsiaaldialoog, et tegeleda kriisi tagajärgedega nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt jätkusuutlikul viisil. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Töökohtade säilitamine ja korrektselt tasustatud lühendatud tööaeg on nii tööandjate kui ka töötajate jaoks parem kui koondamine. Selliste tööturumeetmete edendamine ja rahaline toetamine kogu ELis aitaks praegustes erakorralistes tingimustes oluliselt kaasa majandus- ja ühiskonnaelu stabiliseerimisele. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sellega seoses tervitab komitee komisjoni teadet eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (18) loomise kohta, et toetada rahaliselt lühendatud ajaga töötamist, sissetuleku hüvitamise mehhanisme ja muid meetmeid, mille eesmärk on ennetada töötust COVID-19 puhangu järel. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Seoses liikmesriikidele esitatud suunistega selle vahendi kohaldamiseks palub komitee komisjoni tagada vähemalt, et a) kõik liikmesriigid võtaksid kasutusele lühendatud tööaja või samalaadsed meetmed, b) sellised meetmed peaksid hõlmama kõiki töötajaid, sektoreid ja ettevõtteid, c) makseid tehakse eelistatult ettevõtetele, kes suurendavad jõupingutusi vallandamiste vältimiseks, d) sotsiaalpartnerid on täielikult kaasatud kavade koostamisse, arendamisse ja rakendamisse riiklikul, valdkondlikul ja ettevõtte tasandil ning eraldada tuleks piisavalt palju ELi rahalisi vahendeid, et aidata liikmesriikidel vajalikke meetmeid rakendada. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Hiljutises ühisavalduses COVID-19 kohta (19) kutsuvad Euroopa sotsiaalpartnerid üles tegema kõik endast oleneva, et aidata töötajatel, ettevõtetel, majandustegevusel ja avalikel teenustel kriisist üle saada, nii et nad saaksid kriisi lõppedes tagasi pöörduda oma tegevuse juurde, säilitada töötajatele samal ajal töökohad, kaitsta neid töötuse ja sissetuleku kaotuse eest ning leevendada rahalist kahju. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Sotsiaalpartnerid kutsuvad valitsusi üles kiitma heaks eelkõige meetmed, mis aitavad






  — | vältida ühtse turu moonutusi, sealhulgas keelde ja ekspordipiiranguid, eriti meditsiiniseadmete ja ravimite ekspordi puhul, ning lõpetada piiride sulgemine kaupadele; kõigi kaubaveoliikide kaitsmine on ELi prioriteet, millel on samuti oluline roll liikmesriikides võetud meetemete koordineerimisel ja nendest teavitamisel; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

vältida ühtse turu moonutusi, sealhulgas keelde ja ekspordipiiranguid, eriti meditsiiniseadmete ja ravimite ekspordi puhul, ning lõpetada piiride sulgemine kaupadele; kõigi kaubaveoliikide kaitsmine on ELi prioriteet, millel on samuti oluline roll liikmesriikides võetud meetemete koordineerimisel ja nendest teavitamisel;

| — | innustada liikmesriike kulutama ja investeerima eelkõige riiklike tervishoiuteenuste, sotsiaalkaitsesüsteemide ja muude üldhuviteenuste jaoks vajaliku personali, varustuse ja vahendite parandamisse; |
| --- | --- |

—

innustada liikmesriike kulutama ja investeerima eelkõige riiklike tervishoiuteenuste, sotsiaalkaitsesüsteemide ja muude üldhuviteenuste jaoks vajaliku personali, varustuse ja vahendite parandamisse;

| — | kaasata kasutamata struktuurifonde ja muid ELi fonde, et toetada liikmesriike rahalise ja sissetulekutoetuse tagamisel töötajatele, kes on töötud või kelle töösuhe on peatatud; |
| --- | --- |

—

kaasata kasutamata struktuurifonde ja muid ELi fonde, et toetada liikmesriike rahalise ja sissetulekutoetuse tagamisel töötajatele, kes on töötud või kelle töösuhe on peatatud;

| — | tagada ELi eelarve, Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga ja riiklike tugipankade koordineeritud sekkumise abil juurdepääs laenudele ja rahaline toetus ettevõtetele, eelkõige igat liiki VKEdele, keda mõjutavad piirangud ja erakorralised meetmed; |
| --- | --- |

—

tagada ELi eelarve, Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga ja riiklike tugipankade koordineeritud sekkumise abil juurdepääs laenudele ja rahaline toetus ettevõtetele, eelkõige igat liiki VKEdele, keda mõjutavad piirangud ja erakorralised meetmed;

| — | aktiveerida looduskatastroofide puhul ettenähtud solidaarsusfondi ja muud ELi tasandil kättesaadavad rahalised vahendid, kohandades praegu veel ebapiisavat eelarvet; |
| --- | --- |

—

aktiveerida looduskatastroofide puhul ettenähtud solidaarsusfondi ja muud ELi tasandil kättesaadavad rahalised vahendid, kohandades praegu veel ebapiisavat eelarvet;

| — | tunnustada tuleks Euroopa Komisjoni jõupingutusi kasutada riigiabi eeskirjades sätestatud täielikku paindlikkust. |
| --- | --- |

—

tunnustada tuleks Euroopa Komisjoni jõupingutusi kasutada riigiabi eeskirjades sätestatud täielikku paindlikkust.

| 3.13. | Liikmesriigid peaksid kaasama oma sotsiaalpartnerid riiklike meetmete kavandamisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et rahaline toetus jõuaks ettevõteteni, eelkõige igat liiki VKEdeni, ning kõigi töötajateni, sealhulgas ebakindla töösuhtega töötajateni, kes on kõige haavatavamad. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komisjoni kava kohaldada eelarve- ja riigiabieeskirjade rakendamisel paindlikkust on väga oluline, et toetada avaliku sektori teenuseid, mille osutamine on äärmiselt pingeline, samuti kriisist räsitud ettevõtteid ja töötajaid. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Liikmesriikide kulutusi tuleks täiendada ELi vahenditega, mida investeeritakse töötajate ja ettevõtete kaitsmisse kriisi halvimate tagajärgede eest. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Euroopa peab selle hädaolukorraga toimetulekul näitama üles vastutustunnet, solidaarsust ja tõhusust, kaitstes kõiki kriisist mõjutatud kodanikke, töötajaid ja ettevõtteid. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Suunanäitajana on tööhõivesuunised olulised ka COVID-19 kriisi ajal, mil kõige rohkem tähelepanu pööratakse lühiajalistele meetmetele. Jätkusuutliku ülespoole suunatud lähenemise saavutamise püüdes ei tohi isegi ärevatel aegadel pikaajalist perspektiivi unustada. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Suunis 5. Tööjõunõudluse suurendamine

| 4.2.1. | Pikaajalisest perspektiivist vaadatuna ei paku suunised tõhusaid meetmeid tööjõunõudluse suurendamiseks. Kõigis kavandatud meetmetes on viidatud ettevõtetes töölevõtmisel esinevatele takistustele ja maksukoormuse suunamisele, et vähendada tööjõu maksukoormust. Ettepanek on lühiajaline ega võta arvesse riigi finantssuutlikkuse vähendamise poliitilisi tagajärgi. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Suunise 5 kohaselt julgustatakse liikmesriike soodustama „uuenduslikke töövorme“. Kuigi uued töövormid ja innovatsioon loovad küll võimalusi majanduskasvuks, on komitee varem rõhutanud paljusid probleeme, mis on seotud seda liiki tööga. Tööhõivepoliitika suunistega tuleks püüda muuta uute töövormidega seotud suundumused õiglasteks tööhõivevõimalusteks, mis põhinevad tasakaalul tööturul toimuvate sujuvate üleminekute ja töötajate turvalisust tagavate asjakohaste sätete vahel (20). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Heakskiitu peaks leidma üleskutse kehtestada piisav palk kas seadusjärgse miinimumpalga kujundamise mehhanismi (kui see on olemas) parandamise või kollektiivläbirääkimiste kaudu. Sotsiaalpartnerite kaasamine on äärmiselt oluline ning on väga tervitatav, et suunistes kutsutakse liikmesriike üles „palgakujunduse eesmärgil edendama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi“. Komitee koostab praegu arvamust inimväärse miinimumpalga kohta (21). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Tervitatav on suunistes esitatud maksustamise suunamine tööjõult muudele allikatele, nagu ka uus kirjeldus. Siiski on vaja suuremat selgust muude võimalike allikate osas. Komitee on võtnud vastu arvamusi sellisetel teemadel nagu agressiivne maksuplaneerimine, maksupettus ja maksudest kõrvalehoidumine (22). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Suunis peaks lõpuks sisaldama ettepanekuid, mille eesmärk on tugevdada kollektiivlepingute tõhusust, suurendades nende ulatust. Samal ajal on äärmiselt oluline eeldus, et täiel määral arvestatakse subsidiaarsuse põhimõtet ja sotsiaalpartnerite autonoomset rolli (23). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Suunis 6. Tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine

| 4.3.1. | On hea, et suunises viidatakse üldisele visioonile pädevuste kooskõlastamise kohta kestliku tootmissüsteemiga. Komiteel on samuti hea meele selle üle, et suunistes kutsutakse liikmesriike üles kohandama oma haridus- ja koolitussüsteeme ning neisse investeerima, et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komitee julgustab liikmesriike kasutama võimalikult hästi ära võimalusi, mida pakuvad olemasolevad ELi fondid, mida tuleks toetada ka riiklikest vahenditest. Komitee nõuab tõhusamaid Euroopa ja riiklikke strateegiaid, et tagada elukestva õppe kaudu kõikide täiskasvanute ümberõppe ja kvalifikatsiooni tõstmise jätkusuutlik rahastamine, keskendudes eelkõige töötajate ja töötute tõhusale toetamisele riiklike tööturuasutuste, ettevõtjate, individuaalsete koolituskontode ja muude riiklikul tasandil tavapäraste vahendite kaudu. COVID-19 puhangu tagajärgede valguses võib olla vaja võtta viivitamatult meetmeid, et kohandada tööjõu pakkumist praeguste vajaduste ja nõudlusega, näiteks laenavad teenuste sektori ettevõtted oma töötajaid ajutiselt tervishoiusektorile. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil olla ambitsioonikam täiskasvanuhariduses osalemise ja töötajate koolitusele juurdepääsu näitajate ja sihttasemete kehtestamisel, aga ka avaliku ja erasektori kutseharidusse ja -õppesse investeerimise näitajate kehtestamisel; töötajate õigust tasustatud puhkusele koolituse eesmärgil tuleks tööhõivesuunises 6 kaaluda ja nõuda (24). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Ümberõpe ja oskuste täiendamine on üliolulised tööturgude kohandamiseks COVID-19 kriisi ajal, aga ka tagamaks, et Euroopa väljub sellest kriisist tugevama ja konkurentsivõimelisemana. Liikmesriigid peaksid Euroopa Sotsiaalfondi toel looma või tugevdama töökohavahetuse tugimehhanisme ja -süsteeme. Selliste mehhanismide eesmärk on luua võimalusi tööturule naasmiseks, vältides pikaajalist töötust põhjustavaid koondamisi, aga ka avades ukse uutele töökohtadele ja mitmesugustele töökohtade loomise protsessidele. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Parem arusaam sellest, kuidas muutuvad digiajastul töö ja töösuhted, peaks viima tõhusama ELi tööhõivepoliitika kujundamiseni. COVID-19 pandeemia on viinud olukorrani, kus kaugtöö tegijaid on rohkem kui kunagi varem. Kaugtöö ei sobi igas olukorras ega kõigi ametikohtade puhul, kuid nõuetele vastav kaugtöö kasutamine võib anda olulise panuse paindliku tööaja tagamisse, et töötajatel oleks võimalik saavutada parem töö- ja eraelu tasakaal ning et ettevõtte huvid oleksid kaitstud. Oluline on tagada nõuetekohane töötervishoiu ja -ohutuse korraldus nii töökohal kui ka kaugtöö tingimustes, sealhulgas pidades kinni töö ajast. Samuti on vaja rohkem uurida ja investeerida meetmetesse, et käsitleda uusi ja tekkivaid riske, sealhulgas stressi ja muid psühhosotsiaalseid riske. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Kõigi õpetajate ja õpilaste ning kodanike, sealhulgas marginaliseerunud piirkondades elavate kodanike täieliku digikirjaoskuse saavutamiseks on vaja mobiliseerida piisavad avaliku sektori vahendid ja tehniliselt pädevad töötajad. Oluline on tagada juurdepääs internetile ja pakkuda digikirjaoskuse kursusi kõigile, keda ohustab töötuks jäämine, ning pakkuda neile võimalust kasutada oma õigusi ja pääseda juurde sotsiaalteenustele. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Komitee on juba rõhutanud vajadust kindlustada inimväärne sissetulek õppepuhkuse ajal. Tuleks uurida mõnes ELi liikmesriigis kasutatavaid vahendeid, selleks et muuta head tavad õppepuhkuse võtmise õigusega seonduvate miinimumnõuete valdkonnas normiks teisteski liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Seoses töötute toetamisega ja pidades silmas pikaajaliselt töötute töötajate arvu kasvu, tuleks tööhõivesuunistes käsitleda vajadust võtta varakult meetmeid, et vältida tööturult väljajäämise negatiivset mõju. Töötushüvitiste katvus ja suurus peavad olema piisavad. Mõned riiklikud süsteemid on hüvitiskõlblikkuse osas liiga jäigad ja hüvitis on liiga väike. Sellega seoses nõudis komitee hiljuti ELi meetmeid riiklike töötuskindlustussüsteemide miinimumstandardite kehtestamiseks (25). |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Lisaks töövõimaluste lihtsustamisele igat liiki töövormides peaks ELi tööhõivealase visiooni keskmesse seadma kvaliteetsed töökohad. |
| --- | --- |

4.3.9.

4.4.   Suunis 7. Tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine

| 4.4.1. | Kiiduväärseks võib pidada üleskutset võidelda läbipaistvate ja prognoositavate tingimuste eest, vältida killustatust ja ebakindlaid töösuhteid ning soodustada üleminekut tähtajatutele töölepingutele. Sama kehtib ettepaneku kohta tugevdada ja toetada sotsiaalpartnerite suutlikkust pidada kollektiivläbirääkimisi. Samuti võiks tööhõivesuuniste eesmärk olla laiendada kollektiivläbirääkimiste ulatust ning tagada, et kõigil töötajatel on organiseerumisõigus ja vaba juurdepääs ametiühingus osalemiseks. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Suunise sätted, mis puudutavad juurdepääsu erapooletule vaidluste lahendamisele, peaksid olema üldkohaldatavad, mitte kehtima vaid ebaõiglase vallandamise korral. Samas tuleb austada poolte õigust pöörduda kohtusse, kui alternatiivsed vaidluste lahendamise viisid ei toiminud (26). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komisjoni ettepaneku muud positiivsed elemendid, võrreldes praeguste tööhõivesuunistega, on rõhuasetus liikuvate töötajate õiglastele tingimustele ning viide diskrimineerimise vastasele võitlusele ja palgavaesuse kaotamisele. COVID-19 puhangu mõju pehmendamiseks on oluline, et liikmesriigid võtaksid arvesse liikuvad töötajad, sh piirialatöötajad, kui nad rakendavad selliseid meetmeid nagu piiride sulgemine. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Suunises jääb puudu ühest elemendist: vajadus parema töötervishoiu ja tööohutuse järele. COVID-19 puhangu kontekstis on tervislik ja ohutu töökoht oluline võitluses nakatumise ning viiruste ja muude haiguste levimise ohu vastu. Tööandjad peavad võtma vastutuse oma töötajate tervise ja ohutuse eest ning andma neile ja nende esindajatele asjakohast teavet, viima läbi riskihindamisi ja võtma ennetusmeetmeid. Riigiasutused, ettevõtjad, töötajad ja sotsiaalpartnerid peavad andma oma osa, et kaitsta töötajaid, nende perekondi ja kogu ühiskonda. Tööturgude toimimise parandamiseks peaksid liikmesriigid investeerima töötervishoidu ja tööohutusse ning tagama tööinspektsioonidele või ametiühingute tervise- ja ohutusala esindajatele piisavad vahendid ja eeskirjad ning toetuse tööandjatele. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Enamikul väike- ja mikroettevõtetel on piiratud majandus- ja juhtimisressursid, mistõttu tuleks neile pakkuda praktilist, rahalist ja spetsiaalselt kohandatud toetust töötervishoiu- ja tööohutusprogrammidee jaoks, et nad saaksid kohandada töökohti ning rakendada kiiresti uusi menetlusi ja tavasid töötajate kaitseks. Tööinspektorid, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA), Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja riigi tasandi pädevad asutused saavad pakkuda praktilist tuge, näiteks kulutõhusaid ja kasutajasõbralikke tasuta vahendeid, teavet, suuniseid ja nõustamist. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Komitee soovitab teha rohkem selleks, et edendada sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist sotsiaaldialoogis, näha ette investeeringud sotsiaaldialoogi toetavatesse struktuuridesse ja edendada sotsiaaldialoogi toetavaid menetlusi. On riike, kus sotsiaaldialoog ei ole eriti heal järjel, ning ka neid, kes vaevlevad selles valdkonnas kriisi tagajärjel ikka veel tagasilöökide käes. Komitee tunneb heameelt Euroopa Komisjoni jõupingutuste üle koostöö tihendamiseks sotsiaalpartneritega Euroopa poolaasta raamistikus. Võttes arvesse sotsiaaldialoogi keskset tähtsust sotsiaalõiguste samba eesmärkide saavutamisel ning tööhõivepoliitika suuniste ja riigipõhiste soovituste rakendamisel, kutsub komitee taas tungivalt üles tagama selle dialoogi olemasolu kõigis liikmesriikides ning julgustab kõiki riiklikul ja Euroopa tasandil poliitilises elus osalejaid tugevdama kollektiivläbirääkimiste struktuure kõigil tasanditel. Lisaks sellele on komisjon teinud edusamme kodanikuühiskonna kaasamises riigipõhisesse aruandlusesse ning seda tuleb tunnustada ja edasi arendada. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Suunis 8. Kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine

| 4.5.1. | Sotsiaalkaitsega hõlmatuse käsitlemisel lähtutakse demograafilistest probleemidest ja vajadusest, et töötajad püsiksid tööturul kauem. Tööhõivesuunistes tuleks arvesse võtta ka selliseid eesmärke nagu täielik ja tõhus ulatus, piisavus ja läbipaistvus. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Soolist võrdõiguslikkust on võimalik saavutada ainult siis, kui laiendatakse naiste osalust igal tööturu tasandil nii naiste tööhõivemäära kui ka keskmise tööaja suurendamise kaudu. Vaja on täiendavaid meetmeid, et käsitleda naiste tööhõivet takistavaid tegureid, näiteks taskukohaste ja kättesaadavate hooldusteenuste puudumine, ning kaotada sooline palgalõhe. Selleks tuleb Euroopa ja liikmesriikide tasandil kõrvaldada mitmesugused struktuursed takistused, sealhulgas suurendada investeeringuid kvaliteetsetesse avalikesse teenustesse ja võtta meetmeid palkade läbipaistvuse tagamiseks. Ettevõtlus võib suurendada naiste majandusliku sõltumatuse võimalusi, pakkudes kvaliteetseid töökohti, edukaid karjääre, aidates naised vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest välja ning andes panuse tasakaalustatumasse soolisesse esindatusesse otsuste langetamises. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Puuetega inimeste jaoks on eriti oluline parandada tööturule juurdepääsu; selleks tuleb võidelda diskrimineerivate tavadega. Asjakohast toetust tuleb pakkuda tööturuasutuste ja avalike kampaaniate kaudu, et võidelda eelarvamuste vastu ja taunida puuetega inimeste diskrimineerimist. Seoses puuetega inimeste juurdepääsuga teenustele on vaja viidata iseseisvale toimetulekule ja juurdepääsetavusele. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Et kõigil oleks juurdepääs tervishoiuteenustele, tuleb pöörata tähelepanu vajadusele kvaliteetsete tervishoiuteenuste kestliku, tõhusa, taskukohase ja kättesaadava pakkumise ning nõuetekohase väljaõppega tervishoiutöötajate asjakohase rahastamise järele. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Aktiivsena vananemise osas on vaja konkreetseid ettepanekuid, et vältida eakatele töötajatele suunatud ebakohase poliitika edendamist. Euroopa sotsiaalpartnerite sõltumatus raamkokkuleppes aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise lähenemisviisi kohta (27) lepiti kokku, et aktiivsena vananemine tähendab igas vanuses töötajatele võimaluste loomist töötada kvaliteetsetes, tootlikes ja tervislikes tingimustes kuni ametliku pensionieani ning see rajaneb tööandjate ja töötajate vastastikusel pühendumusel ja motivatsioonil. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Komitee on sellega seoses rõhutanud mitmes arvamuses vajadust edendada põlvkondadevahelist solidaarsust ning toetada seda tõhusa majanduskasvu- ja tööhõivepoliitikaga. Vajame tõelist aktiivsena vananemise poliitikat, häid töötingimusi, tervishoidu ja ohutust ning tööaega käsitlevaid poliitikameetmeid ning peame edendama elukestvas õppes osalemist. Lisaks sellele peame tõstma nende eakate inimeste tööhõivemäära, kes on sunnitud tööturult varakult lahkuma terviseprobleemide, töö intensiivsuse, enneaegse koondamise ja koolitus- või tööturule naasmise võimaluste puudumise tõttu (28). |
| --- | --- |

4.5.6.

Brüssel, 7. mai 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 146 lõige 2.

1

(2)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57.

2

(3)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.

3

(4)  Vt ILO Monitor 2nd edition: COVID-19 and the world of work.

4

(5)  Vt EMSK deklaratsioon „ELi reageerimine COVID-19 puhangule ja vajadus enneolematu solidaarsuse järele liikmesriikide vahel“.

5

(6)  SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs“; BusinessEurope „Euroopa Ülemkogu liikmete videokonverents 23. aprillil 2020 – Pierre Gattazi ja Markus J. Beyreri kiri Euroopa Ülemkogu eesistujale Charles Michelile“.

6

(7)  SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs“.

7

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.1.4.

9

(10)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 1.7.

10

(11)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punktid 1.3 ja 4.3.

11

(12)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 1.13.

12

(13)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.3.1.

13

(14)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.4.1.

14

(15)  ELT C 81, 2.3.2018, lk 145.

15

(16)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 1.3.

16

(17)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.5.5.

17

(18)  Pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastamisvahend.

18

(19)  European Social Partners joint statement on COVID-19.

19

(20)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.1.

20

(21)  EMSK arvamus „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ (SOC/632) (koostamisel).

21

(22)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, ELT C 129, 11.4.2018, lk 1.

22

(23)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.5.

23

(24)  EMSK arvamus „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel) (SOC/629) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 8).

24

Euroopa Liidu Teataja

(25)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 32.

25

(26)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.9.

26

(27)  European social partners’ autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach.

27

(28)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.9 ja arvamus „Muutuv töömaailm ning pikaealisus ja vananev elanikkond – eeltingimused vananevate töötajate aktiivseks jäämiseks uues töömaailmas“ (ELT C 14, 15.1.2020, lk 60).

28

---

| 14.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/29

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) toetuse kohta 2021. aastal ning muudetakse määrusi (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses 2021. aastal eraldatavate vahendite ja nende jaotusega ning muudetakse määrusi (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1307/2013 seoses nende vahendite ja taotlusega 2021. aastal“

[COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)]

(2020/C 232/04)

| Üksikraportöör: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Üksikraportöör:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu, 22.11.2019
  Euroopa Parlament, 25.11.2019 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.3.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.5.2020 |
| Täiskogu istungjärk | 551 – täiskogu kaugistungjärk |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 254/0/7 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu, 22.11.2019

Euroopa Parlament, 25.11.2019

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.3.2020

Vastuvõtmine täiskogus

7.5.2020

Täiskogu istungjärk

551 – täiskogu kaugistungjärk

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

254/0/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab Euroopa Komisjoni ettepaneku eest määrata 2021. aasta ühise põllumajanduspoliitika üleminekuaastaks (esimene ja teine sammas): aasta ilma esimese samba otsetoetusteta tekitaks puudujäägi kõigile põllumajandustootjatele; aasta ilma teise samba toetusteta peataks kõrgete keskkonna- või kliimaeesmärkidega seotud kohustuste täitmise ja lükkaks edasi ajakohastamisinvesteeringud. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komisjoni ettepaneku kohaselt peaks 1. jaanuaril 2021 algav üleminekuperiood kestma üks aasta. Komitee soovitab tungivalt võtta kasutusele paindlik mehhanism selle perioodi pikendamiseks ühe aasta võrra. See peaks käivituma automaatselt, välja arvatud juhul, kui ELi tulevases pikaajalises eelarves ja ühises põllumajanduspoliitikas lepitakse kokku ja need kiidetakse heaks 30. oktoobriks 2020. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et toetuse saamise tingimused on jäänud aastatel 2020–2021 samaks, sest ELi põllumajandustootjad täidavad juba eeltingimusi ja kasutavad kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee hoiatab 1. augusti 2020 muudatustest teatamise tähtajaks määramise eest. Võib juhtuda, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 üle liiga hilja saavutatud kokkulepe ei võimalda riigi tasandil vajalikke otsuseid õigel ajal vastu võtta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisjon näitab üles ettenägelikkust, seadustades põhitoetuskava toetusõigused hulgas ja väärtuses. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kui subsidiaarsuse põhimõtet korrektselt rakendada, jääb põhitoetuskava toetusõiguste lähendamine liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Võimalusega pikendada maaelu arengu programme ühe aasta võrra peab kaasnema võimalus kasutada pärast 2020. aastat teise samba vahendeid, mida ei ole ajavahemiku 2014–2020 jooksul ära kasutatud. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Eelkõige rõhutab komitee pakilist vajadust teise samba kiire kasutamise järele, et tagada tegevuse taastumine pärast COVID-19 põhjustatud kriisi. See hõlmaks eelkõige noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetamist, lühikesi tarneahelaid, mis on eriti vajalikud kriisi ajal, kollektiivseid tootmis- ja turustamismeetmeid ning samuti põllumajandusturismi. Seejuures tuleb eritähelepanu pöörata äärepoolseimatele, saare-, mägi- ja eraldatud piirkondadele, mis sõltuvad suurel määral turismist. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et teise samba mitmeaastaseid meetmeid (mahepõllumajanduse meetmed, põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed) pikendatakse ühe aasta võrra, kuid palub pikendada nende kohustusliku lepinguperioodi viie aastani nagu ajavahemikul 2014–2020. Ettepanek piirata see periood kolme aastaga tekitab kindlasti rohkem bürokraatlikku asjaajamist ja keskkonnale ei too see mingit kasu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Taustteave

| 2.1. | Praeguse ühise põllumajanduspoliitikaga seotud eelarve kavandamine lõpeb 31. detsembril 2020. Kuigi praeguse ühise põllumajanduspoliitika eeskirjad ei ole ametlikult ajaliselt piiritletud, muudab asjaomase eelarveeraldise puudumine need kohaldamatuks. Lisaks sellele on alles pooleli läbirääkimised seadusandlike ettepanekute üle, millega määratletakse ühine põllumajanduspoliitika järgmiseks programmitöö perioodiks (2021–2027), ja tõenäoliselt ei võeta neid vastu õigel ajal, et seda uut ühist põllumajanduspoliitikat saaks hakata rakendama 1. jaanuaril 2021. Praegu igas liikmesriigis koostamisel olevate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade rakendamine algab mitte enne 1. jaanuari 2022. Olukord nõuab seega 2021. aastaks üleminekueeskirju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisjoni ettepaneku kohaselt peaks 1. jaanuaril 2021 algav üleminekuperiood kestma üks aasta. Komitee soovitab tungivalt võtta kasutusele paindlik mehhanism selle perioodi pikendamiseks ühe aasta võrra. See peaks käivituma automaatselt, välja arvatud juhul, kui ELi tulevases pikaajalises eelarves ja ühises põllumajanduspoliitikas lepitakse kokku ja need kiidetakse heaks 30. oktoobriks 2020. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Komisjon koostabki praegu sellist õigusakti, jättes välja järgmised punktid:






  — | otsus lähendada põhitoetuskava toetusõigusi 2020. aastal, mille jõustumiskuupäevaks on määratud 1. jaanuar 2020; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

otsus lähendada põhitoetuskava toetusõigusi 2020. aastal, mille jõustumiskuupäevaks on määratud 1. jaanuar 2020;

| — | kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) muudatused, mis jõustuvad 1. jaanuaril 2021. |
| --- | --- |

—

kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) muudatused, mis jõustuvad 1. jaanuaril 2021.

| 2.4. | Selle määrusega laiendatakse ja muudetakse olemasolevaid määrusi, eelkõige selleks, et näha ette laiendatud meetmetega seotud eelarveeraldised. Sellega muudetakse järgmisi määrusi:






  — | (EL) nr 1303/2013 (1): Euroopa fondide ühissätted (artiklid 1, 2 ja 3); |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

(EL) nr 1303/2013 (1): Euroopa fondide ühissätted (artiklid 1, 2 ja 3);

| — | (EL) nr 1305/2013 (2): maaelu arengu toetused (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)) (artiklid 6 ja 8); |
| --- | --- |

—

(EL) nr 1305/2013 (2): maaelu arengu toetused (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)) (artiklid 6 ja 8);

| — | (EL) nr 1306/2013 (3): ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire (artiklid 6, 7 ja 9); |
| --- | --- |

—

(EL) nr 1306/2013 (3): ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire (artiklid 6, 7 ja 9);

| — | (EL) nr 1307/2013 (4): otsetoetuste eeskirjad (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)) (artikkel 10); |
| --- | --- |

—

(EL) nr 1307/2013 (4): otsetoetuste eeskirjad (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)) (artikkel 10);

| — | (EL) nr 1308/2013 (5): ühine turukorraldus (artiklid 6, 7 ja 11); |
| --- | --- |

—

(EL) nr 1308/2013 (5): ühine turukorraldus (artiklid 6, 7 ja 11);

| — | (EL) nr 228/2013 (6) (ja (EL) nr 229/2013 (7)): erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (POSEI) (ja erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks) (artiklid 12 ja 13). |
| --- | --- |

—

(EL) nr 228/2013 (6) (ja (EL) nr 229/2013 (7)): erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (POSEI) (ja erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks) (artiklid 12 ja 13).

| 2.5. | Selliselt 2021. aastaks kavandatud eelarve on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ettepanekus sätestatuga, mille suhtes ei ole nõukogus ikka veel üksmeelele jõutud ja mille üle Euroopa Parlament ei ole seetõttu hääletanud (muudatusettepanekuid ei saa esitada). Komisjoni ettepanekud on järgmised:






  — | 2021. aasta eelarve, mis eraldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (39,884 miljardit eurot) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile (12,258 miljardit eurot): kooskõlas tulevase ühise põllumajanduspoliitika ja mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatuga; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

2021. aasta eelarve, mis eraldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (39,884 miljardit eurot) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile (12,258 miljardit eurot): kooskõlas tulevase ühise põllumajanduspoliitika ja mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatuga;

| — | kõik 2021. aastal kehtivad eeskirjad ja nõuded: lisa-aasta jooksul jätkatakse toetuste maksmist põllumajandustootjatele kooskõlas perioodiks 2014–2020 kehtestatud tingimuste ja nõuetega; |
| --- | --- |

—

kõik 2021. aastal kehtivad eeskirjad ja nõuded: lisa-aasta jooksul jätkatakse toetuste maksmist põllumajandustootjatele kooskõlas perioodiks 2014–2020 kehtestatud tingimuste ja nõuetega;

| — | rahaliste vahendite ülekandmine: liikmesriikide võimalus jätkata rahaliste vahendite ülekandmist Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi vahel ka pärast 2020. aastat, üldjuhul ülemmääraga 15 %; |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite ülekandmine: liikmesriikide võimalus jätkata rahaliste vahendite ülekandmist Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi vahel ka pärast 2020. aastat, üldjuhul ülemmääraga 15 %;

| — | põhitoetuskava toetusõiguste jaotamine ja nende väärtus: võimalus kõrvaldada vead, mis liikmesriigid on teinud toetusõiguste jaotamisel nii toetusõiguste arvu kui ka väärtuse osas; |
| --- | --- |

—

põhitoetuskava toetusõiguste jaotamine ja nende väärtus: võimalus kõrvaldada vead, mis liikmesriigid on teinud toetusõiguste jaotamisel nii toetusõiguste arvu kui ka väärtuse osas;

| — | põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse lähenemine: liikmesriikide võimalus jätkata põhitoetuskava toetusõiguste lähenemisprotsessi pärast 2019. aastat: aastal 2020 ja/või 2021; |
| --- | --- |

—

põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse lähenemine: liikmesriikide võimalus jätkata põhitoetuskava toetusõiguste lähenemisprotsessi pärast 2019. aastat: aastal 2020 ja/või 2021;

| — | kriisireserv: reservi säilitamine üleminekuperioodil igal aastal summas, mis on võrdne programmiperioodi 2014–2020 summadega, st 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades); |
| --- | --- |

—

kriisireserv: reservi säilitamine üleminekuperioodil igal aastal summas, mis on võrdne programmiperioodi 2014–2020 summadega, st 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades);

| — | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rakendamine: võimalus pikendada maaelu arengu programme erandkorras ühe aasta võrra; |
| --- | --- |

—

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rakendamine: võimalus pikendada maaelu arengu programme erandkorras ühe aasta võrra;

| — | teise samba mitmeaastased meetmed (mahepõllumajanduse meetmed, põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed): võimalus pikendada programmiperioodi 2014–2020 mitmeaastaseid meetmeid ühe aasta võrra. Uute kulukohustuste täitmiseks peavad liikmesriigid pakkuma välja lühema kestuse (kuni kolm aastat); |
| --- | --- |

—

teise samba mitmeaastased meetmed (mahepõllumajanduse meetmed, põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed): võimalus pikendada programmiperioodi 2014–2020 mitmeaastaseid meetmeid ühe aasta võrra. Uute kulukohustuste täitmiseks peavad liikmesriigid pakkuma välja lühema kestuse (kuni kolm aastat);

| — | ühine põllumajanduse turukorraldus ja erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (POSEI): tulevases mitmeaastases finantsraamistikus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile ette nähtud kogusummast kinnipidamiseks vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

—

ühine põllumajanduse turukorraldus ja erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (POSEI): tulevases mitmeaastases finantsraamistikus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile ette nähtud kogusummast kinnipidamiseks vajalikud kohandused.

3.   Edaspidi esitatavad teated

| 3.1. | Hiljemalt kümme päeva pärast üleminekumääruse jõustumist:






  — | kas maaelu arengu programme pikendatakse 31. detsembrini 2021 või mitte.






  — | Pikendatavate piirkondlike programmide kindlaksmääramine. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

kas maaelu arengu programme pikendatakse 31. detsembrini 2021 või mitte.

—

Pikendatavate piirkondlike programmide kindlaksmääramine.

| — | Vastavad eelarveeraldised 2021. aastaks tehtud iga-aastase jaotuse raames (ja seega ka 2021. aasta eelarve osa, mida ei kanta üle perioodile 2022–2027). |
| --- | --- |

—

Vastavad eelarveeraldised 2021. aastaks tehtud iga-aastase jaotuse raames (ja seega ka 2021. aasta eelarve osa, mida ei kanta üle perioodile 2022–2027).

| — | Eeldusel, et tõendatakse, et on olemas rahaliste vahendite ebapiisavuse risk ja ei suudeta võtta uusi õiguslikke kohustusi kooskõlas määrusega, mis käsitleb Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rakendamist perioodil 2014–2020. |
| --- | --- |

—

Eeldusel, et tõendatakse, et on olemas rahaliste vahendite ebapiisavuse risk ja ei suudeta võtta uusi õiguslikke kohustusi kooskõlas määrusega, mis käsitleb Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rakendamist perioodil 2014–2020.

| 3.2. | Hiljemalt üks kuu pärast üleminekumääruse jõustumist:






  — | kas 2020. aastal jätkatakse põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse sisemise lähenemise menetlust, et liikuda keskmise väärtuse poole, või ei jätkata. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

kas 2020. aastal jätkatakse põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse sisemise lähenemise menetlust, et liikuda keskmise väärtuse poole, või ei jätkata.

| 3.3. | Hiljemalt 1. augustil 2020:






  — | kas suuremaid otsetoetusi kui 150 000 eurot aastas vähendatakse või mitte ning 2021. aastal tehtavate vähendamiste hinnangulised summad.






  — | Valik, kas rahalised vahendid kanda üle või mitte, ning ülekandmise korral 2021. aasta Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ülekande protsent (kuni 15 %), et eraldada lisaraha 2022. aasta Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

—

kas suuremaid otsetoetusi kui 150 000 eurot aastas vähendatakse või mitte ning 2021. aastal tehtavate vähendamiste hinnangulised summad.

—

Valik, kas rahalised vahendid kanda üle või mitte, ning ülekandmise korral 2021. aasta Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ülekande protsent (kuni 15 %), et eraldada lisaraha 2022. aasta Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile.

| — | Valik, kas rahalised vahendid kanda üle või mitte, ning ülekandmise korral 2022. aasta Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ülekande protsent (kuni 15 %), et eraldada lisaraha 2021. aasta Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile. |
| --- | --- |

—

Valik, kas rahalised vahendid kanda üle või mitte, ning ülekandmise korral 2022. aasta Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ülekande protsent (kuni 15 %), et eraldada lisaraha 2021. aasta Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile.

| — | Aastaks 2021: kas ümberjaotav toetus makstakse välja või mitte. |
| --- | --- |

—

Aastaks 2021: kas ümberjaotav toetus makstakse välja või mitte.

| — | Aastaks 2021: järgmiste 2021. aasta Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) antavate toetuste ülemmäära protsent:






  — | ümberjaotav toetus; |
| --- | --- | --- |

—

Aastaks 2021: järgmiste 2021. aasta Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) antavate toetuste ülemmäära protsent:

—

ümberjaotav toetus;

| — | toetus noortele põllumajandustootjatele (meeldetuletus: lubatud ülemmäär 2 %); |
| --- | --- |

—

toetus noortele põllumajandustootjatele (meeldetuletus: lubatud ülemmäär 2 %);

| — | vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus (meeldetuletus: lubatud ülemmäär 15 %); |
| --- | --- |

—

vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus (meeldetuletus: lubatud ülemmäär 15 %);

| — | esimese samba raames toetus looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladele; |
| --- | --- |

—

esimese samba raames toetus looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladele;

| — | märkus: põhitoetuskava ülemmäär arvutatakse, lahutades Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) iga-aastasest ülemmäärast muude toetuste ülemmäärad (nagu perioodi 2015–2020 puhul). |
| --- | --- |

—

märkus: põhitoetuskava ülemmäär arvutatakse, lahutades Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) iga-aastasest ülemmäärast muude toetuste ülemmäärad (nagu perioodi 2015–2020 puhul).

| — | kas 2021. aastal rakendatakse põhitoetuskava piirkondlikul tasandil või mitte (piirkonnad määratletakse objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, nagu nende agronoomilised ja sotsiaal-majanduslikud tunnusjooned, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal või nende institutsiooniline või haldusstruktuur). |
| --- | --- |

—

kas 2021. aastal rakendatakse põhitoetuskava piirkondlikul tasandil või mitte (piirkonnad määratletakse objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, nagu nende agronoomilised ja sotsiaal-majanduslikud tunnusjooned, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal või nende institutsiooniline või haldusstruktuur).

| — | kas 2021. aastal jätkatakse põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse sisemise lähenemise menetlust, et liikuda keskmise väärtuse poole, või ei jätkata. |
| --- | --- |

—

kas 2021. aastal jätkatakse põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse sisemise lähenemise menetlust, et liikuda keskmise väärtuse poole, või ei jätkata.

| 3.4. | Hiljemalt 31. detsembriks 2020:






  — | oliiviõli ja lauaoliivide sektorile määratud tööprogrammide muutmine. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

oliiviõli ja lauaoliivide sektorile määratud tööprogrammide muutmine.

| 3.5. | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ülemmäära jaotamine esimese samba eri toetuste vahel: |
| --- | --- |

3.5.

liikmesriigid peavad teatama 2021. aasta kohta eelarvevahendid esimese samba iga toetuse jaoks, välja arvatud kliimat ja keskkonda säästvad põllumajandustavad, mille määr on endiselt 30 % esimesest sambast; eelkõige võivad liikmesriigid igal aastal läbi vaadata Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ümberjaotavale toetusele ja vabatahtlikule tootmiskohustusega seotud toetusele eraldatud osa.

| 3.6. | Otsetoetuste vähendamine:






  — | taust: kehtiva määruse (EL) nr 1307/2013 artikliga 11 nähakse liikmesriikidele aastateks 2015–2020 ette ainult üks teavitamiskohustus, mis puudutab nende otsuseid põllumajandustootjale ühel kalendriaastal makstavate suuremate kui 150 000 euro suuruste otsetoetuste vähendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

taust: kehtiva määruse (EL) nr 1307/2013 artikliga 11 nähakse liikmesriikidele aastateks 2015–2020 ette ainult üks teavitamiskohustus, mis puudutab nende otsuseid põllumajandustootjale ühel kalendriaastal makstavate suuremate kui 150 000 euro suuruste otsetoetuste vähendamise kohta;

| — | üleminekumääruses esitatud ettepanek: olemasoleva süsteemi jätkumise tagamiseks peavad liikmesriigid teatama oma otsused suuremate kui 150 000 euro suuruste otsetoetuste vähendamise kohta ja vähendamisest tekkivad hinnangulised summad ka 2021. kalendriaastal. Määrusega pakutakse liikmesriikidele suuremat paindlikkust, võimaldades neil kohandada põhitoetuskava toetusõiguste või reservi väärtust võimaluse korral erinevate kohandamismääradega. Juhul, kui liikmesriikide teatised Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ülemmäärade kohta, mis on eraldatud esimese samba eri toetustele, mõjutavad põhitoetuskava ülemmäära, peavad liikmesriigid põhitoetuskava ülemmäära muutumise kohaselt






  — | vähendama või suurendama kõigi põhitoetuskava toetusõiguste väärtust lineaarselt ja/või |
| --- | --- | --- |

—

üleminekumääruses esitatud ettepanek: olemasoleva süsteemi jätkumise tagamiseks peavad liikmesriigid teatama oma otsused suuremate kui 150 000 euro suuruste otsetoetuste vähendamise kohta ja vähendamisest tekkivad hinnangulised summad ka 2021. kalendriaastal. Määrusega pakutakse liikmesriikidele suuremat paindlikkust, võimaldades neil kohandada põhitoetuskava toetusõiguste või reservi väärtust võimaluse korral erinevate kohandamismääradega. Juhul, kui liikmesriikide teatised Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ülemmäärade kohta, mis on eraldatud esimese samba eri toetustele, mõjutavad põhitoetuskava ülemmäära, peavad liikmesriigid põhitoetuskava ülemmäära muutumise kohaselt

—

vähendama või suurendama kõigi põhitoetuskava toetusõiguste väärtust lineaarselt ja/või

| — | vähendama või suurendama riiklikku või piirkondlikku reservi. |
| --- | --- |

—

vähendama või suurendama riiklikku või piirkondlikku reservi.

| 3.7. | Põhitoetuskava toetusõiguste hulk ja väärtus:






  — | taust: on võimalik, et teatavad liikmesriigid tegid põhitoetuskavast tulenevate toetusõiguste jaotamise ajal 2015. aastal nende arvu või väärtuse kindlaksmääramisel vigu. Paljud neist vigadest mõjutavad põhitoetuskava toetusõiguste väärtust kõigi põllumajandustootjate ja kõigi aastate puhul isegi siis, kui neid on esinenud vaid seoses ühe põllumajandustootjaga. Mõned liikmesriigid tegid vigu ka pärast 2015. aastat, kui nad jaotasid põhitoetuskava toetusõigusi reservist (nt keskmise väärtuse arvutamisel). Selliste mittevastavuste puhul kohaldatakse tavaliselt finantskorrektsioone, kuni asjaomane liikmesriik on võtnud parandusmeetmed; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

taust: on võimalik, et teatavad liikmesriigid tegid põhitoetuskavast tulenevate toetusõiguste jaotamise ajal 2015. aastal nende arvu või väärtuse kindlaksmääramisel vigu. Paljud neist vigadest mõjutavad põhitoetuskava toetusõiguste väärtust kõigi põllumajandustootjate ja kõigi aastate puhul isegi siis, kui neid on esinenud vaid seoses ühe põllumajandustootjaga. Mõned liikmesriigid tegid vigu ka pärast 2015. aastat, kui nad jaotasid põhitoetuskava toetusõigusi reservist (nt keskmise väärtuse arvutamisel). Selliste mittevastavuste puhul kohaldatakse tavaliselt finantskorrektsioone, kuni asjaomane liikmesriik on võtnud parandusmeetmed;

| — | üleminekumääruses esitatud ettepanek: võttes arvesse aega, mis on möödunud põhitoetuskava toetusõiguste jaotamisest 2015. aastal, liikmesriikide jõupingutusi vajaduse korral õigete toetusõiguste kindlaksmääramisel ning samuti vajadust tegutseda õiguskindluse huvides, tuleks käsitada toetusõiguste hulka ja väärtust alates 1. jaanuarist 2021 seadusliku ja korrektsena. Seda reeglit ei kohaldata nende põhitoetuskava toetusõiguste suhtes, mis on antud põllumajandustootjatele faktiliselt ebatäpsete taotluste alusel, välja arvatud juhtudel, kui põllumajandustootjad ei oleks saanud viga hõlpsasti avastada. |
| --- | --- |

—

üleminekumääruses esitatud ettepanek: võttes arvesse aega, mis on möödunud põhitoetuskava toetusõiguste jaotamisest 2015. aastal, liikmesriikide jõupingutusi vajaduse korral õigete toetusõiguste kindlaksmääramisel ning samuti vajadust tegutseda õiguskindluse huvides, tuleks käsitada toetusõiguste hulka ja väärtust alates 1. jaanuarist 2021 seadusliku ja korrektsena. Seda reeglit ei kohaldata nende põhitoetuskava toetusõiguste suhtes, mis on antud põllumajandustootjatele faktiliselt ebatäpsete taotluste alusel, välja arvatud juhtudel, kui põllumajandustootjad ei oleks saanud viga hõlpsasti avastada.

| 3.8. | Põhitoetuskava toetusõiguste lähenemine: |
| --- | --- |

3.8.

selleks et otsetoetuste võrdsema jaotamise nimel jätkata lähenemisprotsessi nn tunneli mudeli kohaselt, võivad liikmesriigid pärast 2019. aastat jätkata põhitoetuskava toetusõiguste väärtuste lähendamist riikliku või piirkondliku keskmise suunas, selle asemel et liikuda kas ühtse määra poole või hoida põhitoetuskava toetusõiguste väärtus 2019. aasta tasemel. Üleminekumääruses nõutakse, et liikmesriigid teataksid oma järgmist aastat käsitleva lähenemisotsuse igal aastal. See kehtib 2020. ja 2021. aasta kohta. Kui sisemine lähenemine jätkub ka 2020. aastal, suurendatakse 2020. aastal nende põhitoetuskava toetusõiguste väärtust, mis põllumajandustootjatel on 31. detsembril 2019 ja mille väärtus on väiksem kui riigi või piirkonna keskmine. Selle suurendamise rahastamiseks vähendatakse põllumajandustootjate põhitoetuskava toetusõigusi, mis neil olid 31. detsembril 2019 ja mille väärtus ületab riigi või piirkonna keskmist. Samasugune mehhanism on võimalik ka 2021. aastal.

| 3.9. | Ühtse pindalatoetuse kava (SAPS):






  — | taust: mõned liikmesriigid maksavad põhitoetusi ühtse pindalatoetuse kava raames ilma põhitoetuskava toetusõiguste jaotamiseta, seega ilma varasemate võrdlusalusteta. See kava oleks võimalik ainult 31. detsembrini 2020. Ent ühise põllumajanduspoliitika järgmist perioodi käsitlev määrus võimaldab liikmesriikidel maksta põhitoetusi, mis on seotud pindala, mitte varasemate võrdlusalustega; |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

taust: mõned liikmesriigid maksavad põhitoetusi ühtse pindalatoetuse kava raames ilma põhitoetuskava toetusõiguste jaotamiseta, seega ilma varasemate võrdlusalusteta. See kava oleks võimalik ainult 31. detsembrini 2020. Ent ühise põllumajanduspoliitika järgmist perioodi käsitlev määrus võimaldab liikmesriikidel maksta põhitoetusi, mis on seotud pindala, mitte varasemate võrdlusalustega;

| — | üleminekumääruses esitatud ettepanek: määruses lubatakse pikendada ühtse pindalatoetuse kava rakendamist praeguste tingimuste kohaselt 31. detsembrist 2020 edasi. |
| --- | --- |

—

üleminekumääruses esitatud ettepanek: määruses lubatakse pikendada ühtse pindalatoetuse kava rakendamist praeguste tingimuste kohaselt 31. detsembrist 2020 edasi.

| 3.10. | Partnerlusleping: 2021. aasta strateegiliseks raamdokumendiks peab jätkuvalt olema liikmesriikide partnerlusleping, milles määratletakse nelja Euroopa fondi, sealhulgas Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ühine sekkumisalus perioodiks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Piirkondlike maaelu arengu programmide 2014–2020 pikendamine aastaks 2021:






  — | liikmesriigid võivad teha otsuse pikendada ühte või mitut piirkondlikku maaelu arengu programmi, millest tuleb teatada Euroopa Komisjonile kümne päeva jooksul pärast üleminekumääruse jõustumist, esitades sealhulgas 2021. aasta vahendite jaotuses vastava eelarve; |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

liikmesriigid võivad teha otsuse pikendada ühte või mitut piirkondlikku maaelu arengu programmi, millest tuleb teatada Euroopa Komisjonile kümne päeva jooksul pärast üleminekumääruse jõustumist, esitades sealhulgas 2021. aasta vahendite jaotuses vastava eelarve;

| — | see teade ei sõltu maaelu arengu programmide läbivaatamise kehtivast korrast; |
| --- | --- |

—

see teade ei sõltu maaelu arengu programmide läbivaatamise kehtivast korrast;

| — | teates tuleb esitada tõendid, et on olemas rahaliste vahendite ebapiisavuse risk ja et ei suudeta võtta uusi õiguslikke kohustusi kooskõlas määrusega, mis käsitleb Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rakendamist perioodil 2014–2020; |
| --- | --- |

—

teates tuleb esitada tõendid, et on olemas rahaliste vahendite ebapiisavuse risk ja et ei suudeta võtta uusi õiguslikke kohustusi kooskõlas määrusega, mis käsitleb Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rakendamist perioodil 2014–2020;

| — | seda pikendamist rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 2021. aastaks määratud eelarvest; |
| --- | --- |

—

seda pikendamist rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 2021. aastaks määratud eelarvest;

| — | maaelu arengu pikendatud programmides tuleb säilitada keskkonna- ja kliimaeesmärkide tase vähemalt samas mahus; |
| --- | --- |

—

maaelu arengu pikendatud programmides tuleb säilitada keskkonna- ja kliimaeesmärkide tase vähemalt samas mahus;

| — | liikmesriigid võivad jätta piirkondlikud maaelu arengu programmid ka pikendamata, kui alles on eelmiste aastate vahendeid; sel juhul on neil võimalus kanda Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 2021. aasta vahendid üle rahaeraldistele, mis on kavandatud aastateks 2022 kuni 2025. |
| --- | --- |

—

liikmesriigid võivad jätta piirkondlikud maaelu arengu programmid ka pikendamata, kui alles on eelmiste aastate vahendeid; sel juhul on neil võimalus kanda Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 2021. aasta vahendid üle rahaeraldistele, mis on kavandatud aastateks 2022 kuni 2025.

| 3.12. | Põhitoetuskava toetusõiguste pikendamise tagajärjed: pikendamise tulemusel pikenevad kõik tähtajad (rakendamise aastaaruanne ja iga-aastane läbivaatamiskoosolek kuni aastani 2024, järelhindamise aruanne peab olema valmis enne 31. detsembrit 2025) ja kulude rahastamiskõlblikkuse periood (kantud ja makstud kuni 31. detsembrini 2024) ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Mitmeaastaste kohustuste pikendamise ja lepingute sõlmimise tingimused:






  — | juhtum 1: põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed, mahepõllumajandus – üleminek ja kohustuste jätkamine –, loomade heaolu.
  Uute kohustuste võtmiseks alates 2021. aastast peavad liikmesriigid määrama oma maaelu arengu programmi(de)s kindlaks üks kuni kolm aastat kestva ajavahemiku; |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

juhtum 1: põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed, mahepõllumajandus – üleminek ja kohustuste jätkamine –, loomade heaolu.

Uute kohustuste võtmiseks alates 2021. aastast peavad liikmesriigid määrama oma maaelu arengu programmi(de)s kindlaks üks kuni kolm aastat kestva ajavahemiku;

| — | juhtum 2: põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed, mahepõllumajanduse jätkamine.
  Kui liikmesriik näeb ette kohustuste iga-aastase pikendamise pärast esialgse ajavahemiku lõppemist, ei tohi pikendamine ületada ühte aastat alates 2021. aastast (tähelepanu vajav aspekt: mahepõllumajanduse toetuste puhul käib pikendamise võimalus ainult mahepõllumajanduse jätkamise, mitte mahepõllumajandusele ülemineku kohta); |
| --- | --- |

—

juhtum 2: põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed, mahepõllumajanduse jätkamine.

Kui liikmesriik näeb ette kohustuste iga-aastase pikendamise pärast esialgse ajavahemiku lõppemist, ei tohi pikendamine ületada ühte aastat alates 2021. aastast (tähelepanu vajav aspekt: mahepõllumajanduse toetuste puhul käib pikendamise võimalus ainult mahepõllumajanduse jätkamise, mitte mahepõllumajandusele ülemineku kohta);

| — | juhtum 3: põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed, mahepõllumajanduse kohustuste jätkamine ja loomade heaolu.
  Uute kulukohustuste puhul, mis tulenevad vahetult esialgsel, 2021. aastal lõppenud ajavahemikul võetud kohustusest, võib selle uue kohustuse võtta ainult ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

juhtum 3: põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed, mahepõllumajanduse kohustuste jätkamine ja loomade heaolu.

Uute kulukohustuste puhul, mis tulenevad vahetult esialgsel, 2021. aastal lõppenud ajavahemikul võetud kohustusest, võib selle uue kohustuse võtta ainult ühe aasta jooksul.

| 3.14. | Riiklikku strateegiakava hõlmavate kulude rahastamiskõlblikkus ja programmitöö perioodide vaheline üleminek: eelmiselt järgmisele programmitöö perioodile ülemineku hõlbustamiseks peavad allpool nimetatud kulud olema perioodil 2022–2027 rahastamiskõlblikud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist ja need peavad olema ette nähtud riiklikes strateegiakavades (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antava toetuse suurus ja määr).






  — | Kulutused, mis on seotud eelmistel programmitöö perioodidel võetud lepinguliste kohustustega (nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (8) või määruse (EL) nr 1305/2013 raames) ja mis jätkuvad pärast 1. jaanuari 2024 või 1. jaanuari 2025 (olukord, kus 2019. või 2020. aastal võeti viieaastased kohustused). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Kulutused, mis on seotud eelmistel programmitöö perioodidel võetud lepinguliste kohustustega (nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (8) või määruse (EL) nr 1305/2013 raames) ja mis jätkuvad pärast 1. jaanuari 2024 või 1. jaanuari 2025 (olukord, kus 2019. või 2020. aastal võeti viieaastased kohustused).

| 3.15. | Puu- ja köögiviljasektori toetusprogrammid:
  tootjaorganisatsioonid, kelle rakenduskava kestab kauem kui 31. detsembrini 2021, peavad esitama enne 15. septembrit 2021 oma liikmesriigile taotluse, et nende rakenduskava muudetaks, et see täidaks strateegiakavu käsitleva tulevase määruse tingimusi, või et see asendataks uue, nimetatud määruse kohaselt heakskiidetud rakenduskavaga. Kui tootjaorganisatsioon ei esita muudetud või asendatud rakenduskava, lõpeb programm 31. detsembril 2021. Tööprogramme, mis on koostatud ajavahemikuks 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2021, tuleb pikendada 31. detsembrini 2021. Tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide liidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid peavad oma tööprogramme vastavalt muutma ja need enne 31. detsembrit 2020 komisjonile teatavaks tegema. |
| --- | --- |

3.15.

tootjaorganisatsioonid, kelle rakenduskava kestab kauem kui 31. detsembrini 2021, peavad esitama enne 15. septembrit 2021 oma liikmesriigile taotluse, et nende rakenduskava muudetaks, et see täidaks strateegiakavu käsitleva tulevase määruse tingimusi, või et see asendataks uue, nimetatud määruse kohaselt heakskiidetud rakenduskavaga. Kui tootjaorganisatsioon ei esita muudetud või asendatud rakenduskava, lõpeb programm 31. detsembril 2021. Tööprogramme, mis on koostatud ajavahemikuks 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2021, tuleb pikendada 31. detsembrini 2021. Tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide liidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid peavad oma tööprogramme vastavalt muutma ja need enne 31. detsembrit 2020 komisjonile teatavaks tegema.

| 3.16. | Oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavad programmid:
  tööprogramme, mis on koostatud ajavahemikuks 1. aprill 2018 kuni 31. märts 2021, tuleb pikendada 31. detsembrini 2021. Tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide liidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid peavad oma tööprogramme vastavalt muutma ja need 31. detsembriks 2020 komisjonile teatavaks tegema. |
| --- | --- |

3.16.

tööprogramme, mis on koostatud ajavahemikuks 1. aprill 2018 kuni 31. märts 2021, tuleb pikendada 31. detsembrini 2021. Tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide liidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid peavad oma tööprogramme vastavalt muutma ja need 31. detsembriks 2020 komisjonile teatavaks tegema.

| 3.17. | Mesindussektori riiklikud programmid:
  riiklikud programmid peavad lõppema 31. juulil 2022. Määruse (EL) nr 1308/2013 mesindusprogramme käsitlevaid artikleid kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2021 jätkuvalt ka enne 1. augustit 2022 tehtud toimingutega seotud kulude ja maksete suhtes. |
| --- | --- |

3.17.

riiklikud programmid peavad lõppema 31. juulil 2022. Määruse (EL) nr 1308/2013 mesindusprogramme käsitlevaid artikleid kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2021 jätkuvalt ka enne 1. augustit 2022 tehtud toimingutega seotud kulude ja maksete suhtes.

| 3.18. | Veinisektori toetusprogrammid:






  — | taust: viieaastaste riiklike toetusprogrammide kaudu eraldatakse liikmesriikidele liidu rahalisi vahendeid veinisektorit toetavate erimeetmete rahastamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.18.

—

taust: viieaastaste riiklike toetusprogrammide kaudu eraldatakse liikmesriikidele liidu rahalisi vahendeid veinisektorit toetavate erimeetmete rahastamiseks;

| — | üleminekumääruses esitatud ettepanek: riiklikud toetusprogrammid peavad lõppema 15. oktoobril 2023. Määruse (EL) nr 1308/2013 riiklikke toetusprogrammide toetusmeetmeid käsitlevaid artikleid kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2021 jätkuvalt ka enne 16. oktoobrit 2023 tehtud toimingutega seotud kulude ja maksete suhtes. |
| --- | --- |

—

üleminekumääruses esitatud ettepanek: riiklikud toetusprogrammid peavad lõppema 15. oktoobril 2023. Määruse (EL) nr 1308/2013 riiklikke toetusprogrammide toetusmeetmeid käsitlevaid artikleid kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2021 jätkuvalt ka enne 16. oktoobrit 2023 tehtud toimingutega seotud kulude ja maksete suhtes.

Brüssel, 7. mai 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

2

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

3

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

4

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

5

(6)  ELT L 78, 20.3.2013, lk 23.

6

(7)  ELT L 78, 20.3.2013, lk 41.

7

(8)  Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

8

---

| 14.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/36

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627“

[COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)]

(2020/C 232/05)

| Raportöör: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Raportöör:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu, 6.12.2019
  Euroopa Parlament, 16.12.2019 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.3.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.5.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 551 – kaugistungjärk |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 251/0/10 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu, 6.12.2019

Euroopa Parlament, 16.12.2019

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.3.2020

Vastuvõtmine täiskogus

7.5.2020

Täiskogu istungjärk nr

551 – kaugistungjärk

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

251/0/10

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab tervitatavaks Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastase kava vastuvõtmist, arvestades et tänu praegusele selle kalavaru rekordiliselt suurele biomassile võib loobuda eelmises varude taastamise kavas kehtestatud kiireloomulistest meetmetest. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et sellise Euroopa Liidu mitmeaastase majandamiskava kehtestamine, mis tagab Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) 2018. aastal toimunud 21. erikoosolekul vastu võetud soovituses 18–02 sätestatud meetmete rakendamise, on kõige asjakohasem viis hoida kalavarude biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel, võttes arvesse kõnealuses püügis kasutatavate eri tüüpi püügivahendite ja -tehnika eripära. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee teeb seadusandjatele ettepaneku määrust ajakohastada, nii et see sisaldaks ICCATi 2019. aasta soovituses 19–04 kokkulepitud muudatusi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee leiab, et ettepaneku artikli 29 lõiget 3 tuleks muuta, et viia see kooskõlla soovitusega 19–04, nagu on selgitatud käesoleva arvamuse punktis 4. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

| 2.1. | Kõnealuse määruse ettepaneku eesmärk on rakendada Euroopa Liidus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püügi mitmeaastast kava, mille on heaks kiitnud ICCAT, et tagada kalavarude biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Liikmesriigid, kellel on hariliku tuuni püügi võimalused, peavad koostama iga-aastased püügikavad, mis sisaldavad igale püügivahendite rühmale eraldatud kvoote, kvootide eraldamise kriteeriume, meetmeid, millega tagatakse individuaalsete kvootide järgimine, püügihooaega, määratud sadamaid, kaaspüügi eeskirju ja püügiloaga laevu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lisaks peavad liikmesriigid, kellel on hariliku tuuni püügi võimalused, koostama iga-aastased püügivõimsuse haldamise kavad, et kohandada püügilaevastikud jaotatud püügivõimalustele; iga-aastased inspekteerimiskavad, et tagada vastavus kõnealusele määrusele, ja iga-aastased kalakasvatamise majandamiskavad, et tagada kasvatamiseks olemasoleva hariliku tuuni hinnanguline kogus. Kõik need kavad esitatakse komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuaril. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Määruses on sätestatud järgmised tehnilised meetmed: püügihooaja piiramine selliste laevastike puhul nagu seinnoodalaevad ja suurte pelaagiliste õngejadalaevad; harilikule tuunile alammõõdu kehtestamine kaaluga 30 kg või pikkusega vähemalt 115 cm; ja sellise lubatud kaaspüügi taseme kehtestamine, mis ei ületa iga püügireisi lõpus 20 % pardal olevast saagist. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Liikmesriikides rakendatavad kontrollimeetmed hõlmavad kohustust esitada igal aastal kuu aega enne loa kehtivusaja algust kõigi nende püügilaevade nimekiri, millel on luba püüda harilikku tuuni ja selle varusid ärieesmärgil kasutada, samuti mõrdade nimekiri. Lisaks esitatakse komisjonile üksikasjalik teave püügiloaga laevade eelmisel aastal tehtud püügioperatsioonide kohta, mis sisaldab andmeid iga laeva püütud saagi kohta ning samuti ühiste püügioperatsioonide kohta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Alla 12-meetrise kogupikkusega laevade (kontrollisüsteemi määruse (1) kohaselt vähemalt 12-meetrise kogupikkusega laevade) kaptenid on kohustatud edastama asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt neli tundi enne eeldatavat heakskiidetud sadamasse saabumise aega teabe püütud hariliku tuuni hinnangulise koguse kohta, teabe geograafilise piirkonna kohta, kus saak püüti, ja kalalaeva pardatähise. Lisaks on ümberlaadimine Euroopa Liidu kalalaevadelt, mille pardal veetakse harilikku tuuni, või kolmandate riikide laevadelt liidu vetes igal juhul keelatud. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Liikmesriigid peavad viima ellu riikliku vaatlusprogrammi, millega tagatakse kindlaksmääratud protsendimäärade minimaalne katvus mitmesugustes laevastiku osades, ja tagama ICCATi piirkondliku vaatleja kohaloleku seinnoodalaevade pardal. Enne üleviimistoimingute alustamist tuleb saata asjaomasele liikmesriigile eelteatis, et liikmesriik saaks loa anda või selle andmisest keelduda. Samuti tuleb kasutada videokaamerat üleviidavate kalade arvu kontrollimiseks. Lisaks tuleb isendite sumpadesse paigutamisest enne teada anda ja seda videokaamera abil jälgida. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Liikmesriikidel tuleb teha seiret ja järelevalvet laevaseiresüsteemi abil kalalaevade puhul, mille üldpikkus on 12 meetrit või rohkem, ja korraldatakse inspektsioone ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava raames. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Keelatud on hariliku tuuni kaubandus, lossimine, import, eksport, sumpadesse paigutamine, reeksport ja ümberlaadimine, millega ei ole kaasas kõnealuses määruses nõutud valideeritud dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Üldiselt nõustub komitee määruse ettepanekuga, kuna tegemist on ICCATi soovituse ülevõtmisega. Samuti on komitee rahul varude taastamise kava tulemustega, tänu millele on alates andmete kogumisest hariliku tuuni biomass rekordiliselt kõrgel tasemel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ICCAT võttis 2019. aastal vastu soovituse 19-04, millega muudetakse soovitust 18-02, mida käsitletakse käesolevas arvamuses. Seetõttu teeb komitee ettepaneku, et seadusandjad kohandaksid määruse ettepanekut selle kohaselt. |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Konkreetsed märkused |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Määruse artikli 29 lõikes 3 sätestatakse, et liidu seinnoodalaevadel ei lubata osaleda ühistes püügioperatsioonides ICCATi konventsiooni teiste osaliste seinnoodalaevadega, kuigi soovituse 19–04 punktis 62 nähakse ette, et konventsiooniosalised, (2) kellel on vähem kui viis püügiloaga seinnoodalaeva, võivad anda loa ühiste püügioperatsioonide korraldamiseks mis tahes teise konventsiooniosalisega.
  Iga konventsiooniosaline, kes korraldab ühise püügioperatsiooni, vastutab püütud saagi eest ja peab andma selle kohta aru. |
| --- | --- |

4.1.

Iga konventsiooniosaline, kes korraldab ühise püügioperatsiooni, vastutab püütud saagi eest ja peab andma selle kohta aru.

| 4.2. | Komitee leiab, et kavandatavas määruses tuleks võtta arvesse eelmises lõikes sätestatud erandit, nii et see võimaldaks ühist kalapüüki teiste konventsiooniosaliste laevastikega. Komitee leiab siiski, et kõigepealt tuleks kahepoolselt kokku leppida protokoll laevade ja eelkõige iga konventsiooniosalise ametiasutuste tegevuse kohta, milles käsitletakse kehtivate eeskirjade kohaselt nõutavate püügideklaratsioonide haldamist. |
| --- | --- |

4.2.

Brüssel, 7. mai 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006. (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

1

(2)  [Ei puuduta eestikeelset versiooni.]

2

---