# Euroopa Liidu C 190/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 190 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik8. juuni 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 190

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik8. juuni 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2020/C 190/01 | Euroopa Keskpanga arvamus, 8. mai 2020, mis käsitleb ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega luuakse pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) (CON/2020/14) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2020/C 190/01

Euroopa Keskpanga arvamus, 8. mai 2020, mis käsitleb ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega luuakse pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) (CON/2020/14)

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 190/02 | Euro vahetuskurss — 5. juuni 2020 | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 190/03 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 4 |
| 2020/C 190/04 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 190/02

Euro vahetuskurss — 5. juuni 2020

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 190/03

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

4

2020/C 190/04

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

5

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 190/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 190/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 8 |
| 2020/C 190/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 30 |
| 2020/C 190/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 46 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 190/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 190/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

8

2020/C 190/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

30

2020/C 190/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

8. mai 2020,

mis käsitleb ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega luuakse pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)

(CON/2020/14)

(2020/C 190/01)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

2. aprillil 2020 võttis Euroopa Komisjon vastu ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega luuakse pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) (edaspidi „ettepandud määrus“) (1).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 4 teisel lõigul, kuna ettepandud määrus käsitleb EKPSi poolt teostatavaid rahapoliitilisi funktsioone ja toiminguid Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) IV peatüki, eelkõige selle artiklite 17 ja 21.2 alusel, mille kohaselt võivad EKP ja riikide keskpangad (RKPd) muu hulgas avada avalik-õiguslikele üksustele kontosid ning tegutseda liidu institutsioonidele ja keskvalitsuste fiskaalagentidena.

EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Üldised märkused

Instrumendiga, mis algatati ettepandud määrusega („TERA instrument“), annab Euroopa Liit laenudena finantsabi („TERA laenud“) liikmesriikidele, kes on mõjutatud või teravalt ohustatud koroonaviiruse haiguse (COVID-19) puhangust tingitud raskest majanduskriisist, et rahastada lühendatud tööaega või samalaadseid meetmeid, mis kaitseksid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning vähendaksid seega töötust ja sissetulekute kaotust (2). Laenude kogupakett on kuni 100 miljardit eurot. EKP on avaldanud toetust Euroopa Nõukogu ja eurorühma kokkuleppele, mis käsitleb kolme olulist turvavõrku töötajatele, ettevõtjatele ja riikidele, st TERA instrumendile, samuti Euroopa stabiilsusmehhanismi ja üleeuroopalise tagatisfondi pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetmele (3).

2.   Konkreetsed märkused

Ettepandud määruse artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtestab komisjon koos EKPga laenude haldamiseks vajaliku korra. Ettepandud määruse artikli 10 lõike 2 kohaselt avab abisaav liikmesriik saadava finantsabi haldamiseks erikonto oma riigi keskpangas. Samuti kannab ta tasumisele kuuluva laenu põhisumma ja intressid üle liidu EKPs peetavale kontole 20 TARGET2 tööpäeva enne vastavat maksetähtpäeva.

Nagu eespool märgitud, võivad EKP ja RKPd EKPSi põhikirja artiklite 17 ja 21.2 alusel avada kontosid ning tegutseda komisjoni ja liikmesriikide fiskaalagentidena. Sellel alusel on EKP ja RKPd ka varem teostanud ülesandeid seoses majandusliku kohandamisprogrammiga seotud laenude haldamisega, näiteks Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (4) ja liidu keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, mis võimaldab anda laenusid liikmesriikidele, kellel esinevad tõsised raskused või nende esinemise oht seoses maksebilansi jooksevkontoga või kapitali liikumisega (5). Selleks, et tagada EKPSi operatsioonide korraldamise käsitlemine EKPSi siseasjana, soovitatakse osutada, et abisaaja liikmesriik teeb laenudega seotud ülekanded EKPSi kontodele enne vastavat tähtpäeva.

Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.

Frankfurt Maini ääres, 8. mai 2020

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 139 final.

1

(2)  Vt ettepandud määruse artikli 1 lõige 2.

2

(3)  Vt pressikonverentsi avakõne, Christine Lagarde, EKP president, Luis de Guindos, EKP asepresident, Frankfurt am Main, 30. aprill 2020, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Vt nõukogu määruse (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 12.5.2010, lk 1), artikli 8 lõige 1; Euroopa Keskpanga otsus EKP/2010/17, 14. oktoober 2010, Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi alusel tehtavate liidu laenusaamise ja laenuandmise toimingute haldamise kohta (ELT L 275, 20.10.2010, lk 10).

4

(5)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 (18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1)) artiklit 9; Euroopa Keskpanga otsus EKP/2003/14, 7. november 2003, Euroopa Ühenduse laenusaamise ja laenuandmise toimingute haldamise kohta keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemis (ELT L 297, 15.11.2003, lk 35).

5

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/3

---

Euro vahetuskurss (1)

5. juuni 2020

(2020/C 190/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1330 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,77 |
| DKK | Taani kroon | 7,4564 |
| GBP | Inglise nael | 0,89448 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4250 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0866 |
| ISK | Islandi kroon | 148,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,5403 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,589 |
| HUF | Ungari forint | 344,62 |
| PLN | Poola zlott | 4,4425 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8382 |
| TRY | Türgi liir | 7,6747 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6227 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5237 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7809 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7392 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5775 |
| KRW | Korea vonn | 1 365,57 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,0823 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0349 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5715 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 882,40 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8345 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,457 |
| RUB | Vene rubla | 77,8155 |
| THB | Tai baat | 35,650 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,7329 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,6466 |
| INR | India ruupia | 85,6300 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1330

JPY

Jaapani jeen

123,77

DKK

Taani kroon

7,4564

GBP

Inglise nael

0,89448

SEK

Rootsi kroon

10,4250

CHF

Šveitsi frank

1,0866

ISK

Islandi kroon

148,90

NOK

Norra kroon

10,5403

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,589

HUF

Ungari forint

344,62

PLN

Poola zlott

4,4425

RON

Rumeenia leu

4,8382

TRY

Türgi liir

7,6747

AUD

Austraalia dollar

1,6227

CAD

Kanada dollar

1,5237

HKD

Hongkongi dollar

8,7809

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7392

SGD

Singapuri dollar

1,5775

KRW

Korea vonn

1 365,57

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,0823

CNY

Hiina jüaan

8,0349

HRK

Horvaatia kuna

7,5715

IDR

Indoneesia ruupia

15 882,40

MYR

Malaisia ringit

4,8345

PHP

Filipiini peeso

56,457

RUB

Vene rubla

77,8155

THB

Tai baat

35,650

BRL

Brasiilia reaal

5,7329

MXN

Mehhiko peeso

24,6466

INR

India ruupia

85,6300

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/4

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2020/C 190/03)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 15.5.2020 |
| --- | --- |
| Kestus | 15.5.2020–31.12.2020 |
| Liikmesriik | Portugal (rannalähedase püügi laevad) |
| Kalavaru või kalavarude rühm | BFT/AVARCH |
| Liik | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| Püügipiirkond | Konkreetsed saarestikud Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira) |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | --- |
| Viitenumber | 06/TQ123 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

15.5.2020

Kestus

15.5.2020–31.12.2020

Liikmesriik

Portugal (rannalähedase püügi laevad)

Kalavaru või kalavarude rühm

BFT/AVARCH

Liik

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

Püügipiirkond

Konkreetsed saarestikud Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira)

Kalalaevade tüüp/tüübid

---

Viitenumber

06/TQ123

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/5

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2020/C 190/04)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 11.5.2020 |
| --- | --- |
| Kestus | 11.5.2020–31.12.2020 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | ANF/8C3411 |
| Liik | Merikuratlased (Lophiidae) |
| Püügipiirkond | 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | --- |
| Viitenumber | 05/TQ123 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

11.5.2020

Kestus

11.5.2020–31.12.2020

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru või kalavarude rühm

ANF/8C3411

Liik

Merikuratlased (Lophiidae)

Püügipiirkond

8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

---

Viitenumber

05/TQ123

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 190/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Banco Santander, S.A. („Banco Santander“, Hispaania), |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A. („Banco Santander“, Hispaania),

| — | Aegon N.V. („Aegon“, Madalmaad), |
| --- | --- |

—

Aegon N.V. („Aegon“, Madalmaad),

| — | Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. („Popular Vida“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Banco Santander. |
| --- | --- |

—

Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. („Popular Vida“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Banco Santander.

Aegon omandab Popular Vida üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Banco Santander: Hispaania pank ning rahvusvahelise pangandus- ja finantsettevõtjate kontserni emaettevõtja, kes tegutseb peamiselt Euroopa riikides, Ladina-Ameerikas ja Ameerika Ühendriikides/Puerto Ricos; |
| --- | --- |

—

Banco Santander: Hispaania pank ning rahvusvahelise pangandus- ja finantsettevõtjate kontserni emaettevõtja, kes tegutseb peamiselt Euroopa riikides, Ladina-Ameerikas ja Ameerika Ühendriikides/Puerto Ricos;

| — | Aegon: Amsterdamis ja New Yorgis noteeritud kindlustusseltside grupi emaettevõtja, kes tegutseb kogu maailmas, peamiselt aga Ameerika Ühendriikides, Madalmaades ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

—

Aegon: Amsterdamis ja New Yorgis noteeritud kindlustusseltside grupi emaettevõtja, kes tegutseb kogu maailmas, peamiselt aga Ameerika Ühendriikides, Madalmaades ja Ühendkuningriigis;

| — | Popular Vida: Hispaania elukindlustusturul tegutsev äriühing, kelle peamine turustuskanal on Banco Santanderi ärivõrgustik. |
| --- | --- |

—

Popular Vida: Hispaania elukindlustusturul tegutsev äriühing, kelle peamine turustuskanal on Banco Santanderi ärivõrgustik.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/8

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 190/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Kunság/Kunsági“

Viitenumber: PDO-HU-A1332-AM02

Teate esitamise kuupäev: 9.4.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora ja Újszilvási omavalitsusüksuste lisamine määratletud piirkonnale

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | IV. Määratletud piirkond |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

IV. Määratletud piirkond

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Määratletud geograafiline piirkond |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Määratletud geograafiline piirkond

| c) | Määratletud piirkonnale lisati Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora ja Újszilvási omavalitsusüksuste piirkonnad, mis on veinitootmispiirkondade viinamarjaistanduste katastris liigitatud I ja II klassi. Viinamarjaistanduste katastrisse lisatud piirkondade omadused vastavad kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ hõlmatud määratletud piirkonnale. Viinamarjakasvatus on üks kohalike elanike traditsioonilisi majandustegevusi. Veinipiirkonna liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ toodet tekitab märkimisväärselt tööhõivet ja sissetulekuid neis omavalitsusüksustes ning soodustab oluliselt kohalikku turismisektorit. |
| --- | --- |

c)

Määratletud piirkonnale lisati Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora ja Újszilvási omavalitsusüksuste piirkonnad, mis on veinitootmispiirkondade viinamarjaistanduste katastris liigitatud I ja II klassi. Viinamarjaistanduste katastrisse lisatud piirkondade omadused vastavad kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ hõlmatud määratletud piirkonnale. Viinamarjakasvatus on üks kohalike elanike traditsioonilisi majandustegevusi. Veinipiirkonna liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ toodet tekitab märkimisväärselt tööhõivet ja sissetulekuid neis omavalitsusüksustes ning soodustab oluliselt kohalikku turismisektorit.

2.   ’Mátrai Muskotály’ lisamine lubatud sortide loetellu

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | VI. Lubatud sordid |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

VI. Lubatud sordid

| — | VIII. Lisatingimused |
| --- | --- |

—

VIII. Lisatingimused

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Määratletud geograafiline piirkond |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Määratletud geograafiline piirkond

| — | Lisatingimused – muud piiratud kasutusega väljendid |
| --- | --- |

—

Lisatingimused – muud piiratud kasutusega väljendid

| c) | ’Mátrai Muskotály’ on Ungaris aretatud valge veini viinamarjasort. Selle aretasid Pál Kozma ja László Sz. Nagy sortide ’Arany Sárfehér (Izsáki)’ ja ’Ottonel Muskotály’ ristamise teel. Sorti kasvatatakse Kunsági veinipiirkonnas 5,9929 ha suurusel viinamarjaistanduste alal. Maaelu arengu ministri 30. aprilli 2014. aasta määruse nr 56/2014 (veini tootmiseks sobivate viinamarjasortide liigitamise kohta) lisas 1 on see loetletud lubatud sortide all ning põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 29. septembri 2009. aasta määruse nr 127/2009 (viinamarjakasvatuse ja veinitootmise andmete esitamise ja päritolusertifikaatide väljastamise süsteemi ning veinitoodete tootmise, turule laskmise ja märgistamise kohta) lisas 15 on sort loetletud traditsioonilise väljendiga „muskotály“ [Muscat]. Lubatud sordi lisamine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest kaitstud päritolunimetusega toote „Kunság/Kunsági“ spetsifikaadis on loetletud sordiga ’Mátrai muskotály’ viljelusväärtuse poolest identsed sordid. |
| --- | --- |

c)

’Mátrai Muskotály’ on Ungaris aretatud valge veini viinamarjasort. Selle aretasid Pál Kozma ja László Sz. Nagy sortide ’Arany Sárfehér (Izsáki)’ ja ’Ottonel Muskotály’ ristamise teel. Sorti kasvatatakse Kunsági veinipiirkonnas 5,9929 ha suurusel viinamarjaistanduste alal. Maaelu arengu ministri 30. aprilli 2014. aasta määruse nr 56/2014 (veini tootmiseks sobivate viinamarjasortide liigitamise kohta) lisas 1 on see loetletud lubatud sortide all ning põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 29. septembri 2009. aasta määruse nr 127/2009 (viinamarjakasvatuse ja veinitootmise andmete esitamise ja päritolusertifikaatide väljastamise süsteemi ning veinitoodete tootmise, turule laskmise ja märgistamise kohta) lisas 15 on sort loetletud traditsioonilise väljendiga „muskotály“ [Muscat]. Lubatud sordi lisamine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest kaitstud päritolunimetusega toote „Kunság/Kunsági“ spetsifikaadis on loetletud sordiga ’Mátrai muskotály’ viljelusväärtuse poolest identsed sordid.

3.   Sortide ’Bíbor Kadarka’ ja ’Kármin’ lisamine lubatud sortide loetellu

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | VI. Lubatud sordid |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

VI. Lubatud sordid

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Määratletud geograafiline piirkond |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Määratletud geograafiline piirkond

| c) | Viinamarjasortidest ’Bíbor Kadarka’ ja ’Kármin’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 21 ha hõlmavates veiniistandustes. Neid kasutatakse teinturier-veinidena, seetõttu parandab see kaitstud päritolunimetusega ’Kunság/Kunsági’ punaste veinide kvaliteeti. |
| --- | --- |

c)

Viinamarjasortidest ’Bíbor Kadarka’ ja ’Kármin’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 21 ha hõlmavates veiniistandustes. Neid kasutatakse teinturier-veinidena, seetõttu parandab see kaitstud päritolunimetusega ’Kunság/Kunsági’ punaste veinide kvaliteeti.

4.   Sortide ’Blauburger’, ’Syrah’ ja ’Turán’ lisamine lubatud sortide loetellu

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | VI. Lubatud sordid |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

VI. Lubatud sordid

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Määratletud geograafiline piirkond |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Määratletud geograafiline piirkond

| c) | Viinamarjasortidest ’Blauburger’, ’Syrah’ ja ’Turán’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 34 ha hõlmavates veiniistandustes. Sorte saab kasutada eraldi või kuvee koostisosadena. Nende sortide puhul kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kasutamise võimaldamine parandab neist valmistatud veinide turustatavust. |
| --- | --- |

c)

Viinamarjasortidest ’Blauburger’, ’Syrah’ ja ’Turán’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 34 ha hõlmavates veiniistandustes. Sorte saab kasutada eraldi või kuvee koostisosadena. Nende sortide puhul kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kasutamise võimaldamine parandab neist valmistatud veinide turustatavust.

5.   Sortide ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Leányka’ ja ’Zengő’ lisamine lubatud sortide loetellu

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | VI. Lubatud sordid |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

VI. Lubatud sordid

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Määratletud geograafiline piirkond |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Määratletud geograafiline piirkond

| c) | Viinamarjasortidest ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Leányka’ ja ’Zengő’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 35 ha hõlmavates veiniistandustes. Kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kasutamine parandab nende veinide turustatavust. |
| --- | --- |

c)

Viinamarjasortidest ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Leányka’ ja ’Zengő’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 35 ha hõlmavates veiniistandustes. Kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kasutamine parandab nende veinide turustatavust.

6.   Nimetusi käsitlevate üldeeskirjade muutmine

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | VIII. Lisatingimused |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

VIII. Lisatingimused

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Lisatingimused – nimetusi käsitlevad eeskirjad |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Lisatingimused – nimetusi käsitlevad eeskirjad

| c) | Meie arvates peaks kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veinide etikettidel sordinimi silma paistma ja olema selgelt loetav, ilma olemata äratundmatu või võtmata enda alla kogu etiketti. |
| --- | --- |

c)

Meie arvates peaks kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veinide etikettidel sordinimi silma paistma ja olema selgelt loetav, ilma olemata äratundmatu või võtmata enda alla kogu etiketti.

7.   Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimine

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | X. Veiniühenduse ülesannete täitmise menetlus |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

X. Veiniühenduse ülesannete täitmise menetlus

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| c) | Veiniühenduse ametnik vastutab selle kontrollimise eest, kas toote spetsifikaati on järgitud, ning tal on olemas varustus selliste kontrollide teostamiseks. |
| --- | --- |

c)

Veiniühenduse ametnik vastutab selle kontrollimise eest, kas toote spetsifikaati on järgitud, ning tal on olemas varustus selliste kontrollide teostamiseks.

8.   Maksimaalse lenduvate hapete sisalduse lubatud piirnormi muutmine

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | II. Veinide kirjeldus |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

II. Veinide kirjeldus

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

| c) | Tabelis II/1 A. Analüütilisi nõudeid ehk maksimaalset lenduvate hapete sisaldust on muudetud 2 grammiks liitri kohta hilise korje valgete sordiveinide või kuveede, hilise korje punaste sordiveinide või kuveede, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valgete sordiveinide või kuveede, kuivatatud viinamarjadest valmistatud punaste sordiveinide või kuveede, valge jääveini ja punase jääveini puhul. |
| --- | --- |

c)

Tabelis II/1 A. Analüütilisi nõudeid ehk maksimaalset lenduvate hapete sisaldust on muudetud 2 grammiks liitri kohta hilise korje valgete sordiveinide või kuveede, hilise korje punaste sordiveinide või kuveede, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valgete sordiveinide või kuveede, kuivatatud viinamarjadest valmistatud punaste sordiveinide või kuveede, valge jääveini ja punase jääveini puhul.

9.   Puidust vaatides laagerdumise nõude väljajätmine

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | II. Veinide kirjeldus |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

II. Veinide kirjeldus

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

| c) | Kohustuslike veinivalmistustavade tabelis jäetakse välja kolmekuulise puidust vaatides laagerdumise nõue hilise korje valgete sordiveinide või kuveede, hilise korje punaste sordiveinide või kuveede ning valikkorje punaste sordiveinide või kuveede puhul. Oksüdeerimise nõue on vastuolus veinivalmistustavadega. Nõue on põhjendamatu, sest kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veinide tootjad kasutavad tavaliselt redutseerimise tehnoloogiat. |
| --- | --- |

c)

Kohustuslike veinivalmistustavade tabelis jäetakse välja kolmekuulise puidust vaatides laagerdumise nõue hilise korje valgete sordiveinide või kuveede, hilise korje punaste sordiveinide või kuveede ning valikkorje punaste sordiveinide või kuveede puhul. Oksüdeerimise nõue on vastuolus veinivalmistustavadega. Nõue on põhjendamatu, sest kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veinide tootjad kasutavad tavaliselt redutseerimise tehnoloogiat.

10.   Veinide üleviimisega seotud eeskirjad

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | VIII. Lisatingimused |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

VIII. Lisatingimused

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Lisatingimused – veinide üleviimisega seotud eeskirjad |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Lisatingimused – veinide üleviimisega seotud eeskirjad

| c) | Veinipiirkond ei suuda teostada selles punktis nõutud kontrolle. Nõude väljajätmine vähendab kõigi asjaosaliste halduskoormust. |
| --- | --- |

c)

Veinipiirkond ei suuda teostada selles punktis nõutud kontrolle. Nõude väljajätmine vähendab kõigi asjaosaliste halduskoormust.

11.   Pakendamiseeskirjade muutmine

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | VIII. Lisatingimused |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—

VIII. Lisatingimused

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:






  — | Lisatingimused – pakendamiseeskirjad |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

—

Lisatingimused – pakendamiseeskirjad

| c) | Jäetakse välja punkti 3 alapunktid a, b ja d. Nõude väljajätmine suurendab kõigi asjaosaliste turuvõimalusi, vähendades samal ajal halduskoormust. |
| --- | --- |

c)

Jäetakse välja punkti 3 alapunktid a, b ja d. Nõude väljajätmine suurendab kõigi asjaosaliste turuvõimalusi, vähendades samal ajal halduskoormust.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Kunság

Kunsági

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 9. | Gaseeritud poolvahuvein |
| --- | --- |

9.

Gaseeritud poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Vein – valge sordivein või kuvee

Veinidel on kahvaturoheline, kahvatu või tumedam õlgkollane värvus; need on sageli mahlakad väikese alkoholisisaldusega; need on värske maitse ning suviste puuviljade ja vahetevahel tsitruseliste nootidega. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 16,67 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

16,67

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – roosa sordivein ja kuvee

Veinid on kahvaturoosa, roosa või kahvatulilla värvusega; need on pehme elava happesuse ning puuviljamaitse ja -lõhnaga. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – siller-sordivein ja -kuvee

Sordiveinid on kasutatud sordile iseloomuliku lõhna ja maitsega; kupaažveinide lõhn ja maitse peegeldavad kasutatud sordi suhtelist osakaalu. Veinid on tasakaalustatud happesuse ja mõõduka tanniinisisaldusega ning täidlased. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – punane sordivein ja kuvee

Veinid on rubiinpunase või tumedama rubiinpunase värvusega; neil on intensiivne puuviljane ja vürtsikas lõhn ning värske maitse, mõõdukas tanniinisisaldus, meeldiv happesus ja alkoholisisaldus. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – hilise korje valge sordivein või kuvee

Veinid on kuldse värvusega; neil on kompleksne lõhn ning tugev õline tekstuur puidust vaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega. Need on meeldiva happesuse ja alkoholisisalduse ning sageli jääksuhkrusisaldusega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 33,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

33,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – hilise korje punane sordivein või kuvee

Veinid on rubiin- või sügavpunase värvusega; neil on kompleksne lõhn ning tugev õline tekstuur puidust vaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega. Need on meeldiva happesuse ja alkoholisisalduse ning sageli jääksuhkrusisaldusega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 33,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

33,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje valge sordivein või kuvee

Veinid on rohekaskollase värvusega; need on kasutatud viinamarjasordile iseloomuliku lõhna ja maitsega; need on elava happesuse, keskmise täidluse ja alkoholisisaldusega. Vein võib olla kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje roosa sordivein või kuvee

Veinid on kahvaturoosa, roosa kuni kahvatulilla värvusega; need on õrna pehme happesuse ja erakordselt puuviljase lõhnaga. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje punane sordivein või kuvee

Veinid on tumeda rubiin- või tumepunase värvusega; neil on puuviljane ja vahetevahel vürtsikas lõhn, keskmine täidlus, pehme iseloom puidust vaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega ning mõõdukas tanniinisisaldus. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge sordivein või kuvee

Veinid on kuldse värvusega; neil on kompleksne lõhn, suur loodusliku suhkru sisaldus ja tugev õline tekstuur; maitse ja aroom on komplekssed mee, küpsete või kuivatatud viljade ning teatud juhtudel Botrytis’e (hallitusseene) nüanssidega; tavaliselt on need poolmagusad või magusad.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 33,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

33,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud punane sordivein või kuvee

Veinid on tumeda rubiin- või tumepunase värvusega. Tugevatel täidlastel punastel veinidel on küpsete või kuivatatud viljade ja/või vürtside aroomile iseloomulik lõhn ning puidust vaadis või pudelis laagerdumisele omane maitse. Need on mõõduka tanniinisisalduse ja sageli jääkssuhkrusisaldusega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 33,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

33,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valge jäävein

Veinid on vanakuldse värvusega; need on rikkaliku ja kompleksse lõhna, elava happesuse ja väga suure suhkrusisaldusega; neil on kontsentreeritud mesimagus maitse.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 33,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

33,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – punane jäävein

Vein on pronkspunase värvusega; selle lõhn on rikkalik ja kompleksne, see on väga suure suhkrusisaldusega; maitse on kontsentreeritud ja mesimagus mõõduka tanniinisisaldusega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 33,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

33,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – valge

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised püsivate mullidega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 g/l väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

5 g/l väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – roosa

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised püsivate mullidega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 g/l väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

5 g/l väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – punane

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised püsivate mullidega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 g/l väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

5 g/l väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – valge

Poolvahuveinid on kahvatu rohekaskollase kuni kahvatu õlgkollase värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid värskete viinamarjade lõhna ja maitsega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 g/l väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7

Minimaalne üldhappesus

5 g/l väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – roosa

Poolvahuveinid on kahvaturoosa kuni roosa värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid värskete viinamarjade lõhna ja maitsega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 g/l väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7

Minimaalne üldhappesus

5 g/l väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – punane

Poolvahuveinid on kahvatulilla värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid värskete viinamarjade lõhna ja maitsega.

- ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 g/l väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7

Minimaalne üldhappesus

5 g/l väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a)   Peamised veinivalmistustavad

Kohustuslikud veinivalmistustavad – vein (1)

Veinivalmistuse eritavad

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed:

| — | viinamarjade töötlemine nende korjepäeval; |
| --- | --- |

—

viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | virde puhastamine. |
| --- | --- |

—

virde puhastamine.

Siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed:

| — | viinamarjapulpi kääritatakse kestadega; |
| --- | --- |

—

viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

Hilise korje valged sordiveinid või kuveed:

| — | viinamarjade töötlemine nende korjepäeval; |
| --- | --- |

—

viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | virde puhastamine; |
| --- | --- |

—

virde puhastamine;

| — | veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil; |
| --- | --- |

—

veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

| — | enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites. |
| --- | --- |

—

enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Hilise korje punased sordiveinid või kuveed:

| — | viinamarjapulpi kääritatakse kestadega; |
| --- | --- |

—

viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil; |
| --- | --- |

—

veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

| — | enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites. |
| --- | --- |

—

enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Valikkorje valged sordiveinid või kuveed:

| — | viinamarjade töötlemine nende korjepäeval; |
| --- | --- |

—

viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | virde puhastamine; |
| --- | --- |

—

virde puhastamine;

| — | veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil; |
| --- | --- |

—

veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

| — | enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites. |
| --- | --- |

—

enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kohustuslikud veinivalmistustavad – vein (2)

Veinivalmistuse eritavad

Valikkorje roosad sordiveinid või kuveed:

| — | viinamarjade töötlemine nende korjepäeval; |
| --- | --- |

—

viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | virde puhastamine; |
| --- | --- |

—

virde puhastamine;

| — | veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil; |
| --- | --- |

—

veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

Valikkorje punased sordiveinid või kuveed:

| — | viinamarjapulpi kääritatakse kestadega; |
| --- | --- |

—

viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil; |
| --- | --- |

—

veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

| — | enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites. |
| --- | --- |

—

enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged sordiveinid või kuveed:

| — | viinamarjade töötlemine nende korjepäeval; |
| --- | --- |

—

viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | virde puhastamine; |
| --- | --- |

—

virde puhastamine;

| — | veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil; |
| --- | --- |

—

veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

| — | enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites. |
| --- | --- |

—

enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud punased sordiveinid või kuveed:

| — | viinamarjapulpi kääritatakse kestadega; |
| --- | --- |

—

viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

| — | pressimine ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine ainult partii kaupa;

| — | veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil; |
| --- | --- |

—

veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

| — | enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites. |
| --- | --- |

—

enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Valge jäävein ja punane jäävein:

| — | käsitsi korje temperatuuril alla -7 °C; |
| --- | --- |

—

käsitsi korje temperatuuril alla -7 °C;

| — | külmunud viinamarjade pressimine; |
| --- | --- |

—

külmunud viinamarjade pressimine;

| — | kääritamine kuni soovitud suhkrusisalduse saavutamiseni; |
| --- | --- |

—

kääritamine kuni soovitud suhkrusisalduse saavutamiseni;

| — | pudelites laagerdumine vähemalt kuus kuud. |
| --- | --- |

—

pudelites laagerdumine vähemalt kuus kuud.

Lubamatud veinivalmistustavad – vein

Veinivalmistuse eritavad

Hilise korje valged sordiveinid või kuveed, hilise korje punased sordiveinid või kuveed, valikkorje valged sordiveinid või kuveed, valikkorje roosad sordiveinid või kuveed, valikkorje punased sordiveinid või kuveed, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged sordiveinid või kuveed, kuivatatud viinamarjadest valmistatud punased sordiveinid või kuveed, valge jäävein, punane jäävein:

| — | virde rikastamine; |
| --- | --- |

—

virde rikastamine;

| — | veini magustamine. |
| --- | --- |

—

veini magustamine.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad – viljelusviis ja istutustihedus

Viljelustavad

Enne 31. detsembrit 2011 rajatud olemasolevate viinamarjaistanduste puhul võib kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veine toota neist viinamarjaistandusest pärit viinamarjadest senikaua, kui viinamarjaistandus toimib, olenemata viinamarjaistanduse kujundusviisist või istutustihedusest.

Pärast 31. detsembrit 2011 loodud viinamarjaistanduste puhul võib kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ tähistatud tooteid toota üksnes järgmiste kujundusviiside abil istutatud viinamarjaistandustest pärit viinamarjadest:

| — | ümar kujundusvorm; |
| --- | --- |

—

ümar kujundusvorm;

| — | vihmavarjukujuline kujundusvorm; |
| --- | --- |

—

vihmavarjukujuline kujundusvorm;

| — | Moseri kujundusvorm; |
| --- | --- |

—

Moseri kujundusvorm;

| — | ühekordse kardina kujuline kujundusvorm; |
| --- | --- |

—

ühekordse kardina kujuline kujundusvorm;

| — | Sylvos-kujundusvorm. |
| --- | --- |

—

Sylvos-kujundusvorm.

Pärast 1. jaanuari 2012 rajatud viinamarjakasvatustes peab istutustihedus olema vähemalt 3 300 viinapuud hektari kohta. Viinapuude kasvuridade vahelise ja taimedevahelise vahemaa määramisel on võrdsete rea-ja taimevahede kõrval lubatud kasutada viinapuude kasvatust topeltridades ja/või kõrvuti taimedena. Reavahe peab olema vähemalt 1 m ja mitte rohkem kui 3,6 m ning viinapuude vahe peab olema vähemalt 0,6 m ja mitte rohkem kui 1,2 m. Kui tegemist on kõrvuti istutatud viinapuudega, on otsustavaks teguriks vahemaa taimede vahel.

Viinapuude koormuse kindlaksmääramisel ei tohi igale viinapuule alles jäetud heledate eluspungade arv ületada 16 ruutmeetri kohta, olenemata viljelusviisist. Tootmiseesmärkide täitmiseks vajalik lõplik saagikus tuleb vajaduse korral kindlaks määrata kobarate harvendamise teel vegetatsiooniperioodil.

Kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ tähistatud veinitoodete tootmisel võib kasutada üksnes neist viinamarjaistandustest pärit viinamarju, mille viinapuude puudujäägi suhe on alla 10 %.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad – saagikoristuse ajastamine ja viis ning viinamarjade kvaliteet

Viljelustavad

Saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal pädev veiniühenduse nõukogu ning see otsustatakse katsekoristuse alusel, mis toimub igal nädalal alates iga aasta 1. augustist.

Enne veiniühenduse määratud alguskuupäeva korjatud viinamarjadest toodetud tootele ei saa anda välja päritolusertifikaati kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kohases kategoorias ning seda ei saa turustada kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teadaandena.

Veinitoodete tootmisel tuleks olemasolevate kehtivate Ungari ja Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt rakendada viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust ja võimalikku alkoholisisaldust vastavalt järgmisele tabelile.

Saagikoristuse ajal on tavaliselt lubatud nii käsitsi kui ka mehaaniline korje, kuid järgmist liiki tooteid saab toota üksnes käsitsi korjatud viinamarjadest:

| — | hilise korje vein; |
| --- | --- |

—

hilise korje vein;

| — | valikkorje vein; |
| --- | --- |

—

valikkorje vein;

| — | kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein; |
| --- | --- |

—

kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein;

| — | jäävein. |
| --- | --- |

—

jäävein.

Viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus ja minimaalne võimalik alkoholisisaldus

Viljelustavad

Veini sort/kategooria Viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus Ungari virde klassis (Magyar mustfok – [MM°], temperatuuril 17,5 °C)

Veinid – valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed: 14,82

Vein – hilise korje valge või punane vein: 19

Vein – valikkorje valge, roosa ja punane vein: 19

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge ja punane vein: 20

Vein – valge ja punane jäävein: 16,66–25

Vahuvein: 14,82

Gaseeritud poolvahuvein: 14,82

Viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus ([mahuprotsent] temperatuuril 20 °C)

Veinid – valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed: 9

Vein – hilise korje valge või punane vein: 12,08

Vein – valikkorje valge, roosa ja punane vein: 12,08

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge ja punane vein: 12,83

Vein – valge ja punane jäävein: 16,66

Vahuvein: 9

Gaseeritud poolvahuvein: 9

b)   Maksimaalne saagikus

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

100 hektoliitrit hektari kohta

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Gaseeritud poolvahuvein

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Hilise korje valged ja punased sordiveinid või kuveed

70 hektoliitrit hektari kohta

Hilise korje valged ja punased sordiveinid või kuveed

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Valikkorje valged, roosad ja punased sordiveinid või kuveed

70 hektoliitrit hektari kohta

Valikkorje valged, roosad ja punased sordiveinid või kuveed

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged ja punased sordiveinid või kuveed, valged ja punased jääveinid

42 hektoliitrit hektari kohta

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged ja punased sordiveinid või kuveed, valged ja punased jääveinid

6 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Järgmiste omavalitsusüksuste alad, mis on viinamarjaistanduste kadastris liigitatud I ja II klassi: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás ja Zsana

7.   Peamised viinamarjasordid

’Chasselas’ – ’Weisser Gutedel’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Syrah’ – ’Blauer Syrah’

’Syrah’ – ’Serine Noir’

’Királyleányka’ – ’Feteasca Regale’

’Syrah’ – ’Marsanne Noir’

’Kadarka’ – ’Jenei Fekete’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muscat de Hamburg’

’Pozsonyi Fehér’ – ’Czétényi Fehér’

’Kékoportó’ – ’Portugizer’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Kövidinka’ – ’a Dinka Crvena’

’Pinot Noir’ – ’Kék Rulandi’

’Pinot Noir’ – ’Savagnin Noir’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Cernii’

’Furmint’ – ’Zapfner’

’Leányka’ – ’Leányszőlő’

’Furmint’ – ’Posipel’

’Furmint’ – ’Som’

’Olasz Rizling’ – ’Nemes Rizling’

’Tramini’ – ’Roter Traminer’

’Cabernet Franc’ – ’Carbonet’

’Nektár’

’Tramini’ – ’Savagnin Rose’

’Pinot Blanc’ – ’Weissburgunder’

’Olasz Rizling’ – ’Taljanska Grasevina’

’Furmint’ – ’Furmint Bianco’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Pinot Noir’ – ’Pignula’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bianco’

’Olasz Rizling’ – ’Grasevina’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans Gris’

’Leányka’ – ’Dievcenske Hrozno’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotis’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Királyleányka’ – ’Galbena de Ardeal’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Blanc’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Gris’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Bijeli’

’Zenit’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Blanc’

’Ezerjó’ – ’Korponai’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Kadarka’ – ’Negru Moale’

’Ezerfürtű’

’Chasselas’ – ’Chrupka Belia’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Tinto’

’Turán’

’Kékoportó’ – ’Portugais Bleu’

’Irsai Olivér’ – ’Muskat Olivér’

’Kadarka’ – ’Kadarka Negra’

’Hárslevelű’ – ’Lipovina’

’Chasselas’ – ’Fendant Blanc’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Kadarka’ – ’Gamza’

’Pinot Noir’ – ’Kisburgundi Kék’

’Pinot Noir’ – ’Spätburgunder’

’Chasselas’ – ’Saszla Belaja’

’Zöld Veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

’Arany Sárfehér’ – ’Huszár Szőlő’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Grigio’

’Chasselas’ – ’Fehér Gyöngyszőlő’

’Furmint’ – ’Szigeti’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Muskateller’

’Kövidinka’ – ’Steinschiller’

’Tramini’ – ’Traminer Rosso’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Veltliner’

’Gyöngyrizling’

’Pinot Noir’ – ’Pino Csernüj’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Arany Sárfehér’ – ’Izsáki Sárfehér’

’Tramini’ – ’Tramin Cervené’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Kármin’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Lemberger’

’Irsai Olivér’ – ’Irsai’

’Rajnai Rizling’ – ’Rhine Riesling’

’Cabernet franc’ – ’Cabernet’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay Blanc’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muszkat Gamburgszkij’

’Hárslevelű’ – ’Garszleveljü’

’Ezerjó’ – ’Tausendachtgute’

’Királyleányka’ – ’Erdei Sárga’

’Kékoportó’ – ’Portugalske Modré’

’Kadarka’ – ’Kadar’

’Ezerjó’ – ’Szadocsina’

’Rajnai Rizling’ – ’Rheinriesling’

’Chasselas’ – ’Chasselas Doré’

’Királyleányka’ – ’Little Princess’

’Cabernet Franc’ – ’Kaberne Fran’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling’

’Zweigelt’ – ’Zweigeltrebe’

’Arany Sárfehér’ – ’Fehér Dinka’

’Hárslevelű’ – ’Feuilles de Tilleul’

’Bíbor Kadarka’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Vidur’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muscat de Hambourg’

’Olasz Rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muskat Ottonel’

’Kadarka’ – ’Törökszőlő’

’Leányka’ – ’Feteasca Alba’

’Kadarka’ – ’Szkadarka’

’Rajnai Rizling’ – ’Weisser Riesling’

’Királyleányka’ – ’Königliche Mädchentraube’

’Rajnai Rizling’ – ’Johannisberger’

’Kövidinka’ – ’a Dinka Rossa’

’Pinot Noir’ – ’Rulandski Modre’

’Kövidinka’ – ’a Ruzsica’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Beluj’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Zengő’

’Olasz Rizling’ – ’Risling Vlassky’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Miszket Hamburgszki’

’Cabernet Sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Ronci Bilé’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Chasselas’ – ’Fehér Fábiánszőlő’

’Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Cabernet Franc’ – ’Carmenet’

’Cserszegi Fűszeres’

’Chasselas’ – ’Chasselas Dorato’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muscat Ottonel’

’Kékoportó’ – ’Blauer Portugieser’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau’

’Hárslevelű’ – ’Lindeblättrige’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bijeli’

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Kadarka’ – ’Csetereska’

’Pinot Blanc’ – ’Fehér Burgundi’

’Ezerjó’ – ’Trummertraube’

’Leányka’ – ’Mädchentraube’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Moscato d’Amburgo’

’Kövidinka’ – ’a Dinka Mala’

’Karát’

’Ezerjó’ – ’Tausendgute’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Nero’

’Arany Sárfehér’ – ’Német Dinka’

’Ottonel Muskotály’ – ’Miszket Otonel’

’Királyleányka’ – ’Dánosi Leányka’

’Kadarka’ – ’Fekete Budai’

’Pozsonyi Fehér’ – ’Czétényi’

’Kövidinka’ – ’a Kamena Dinka’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Limberger’

’Mátrai Muskotály’

’Olasz Rizling’ – ’Riesling Italien’

’Pinot Noir’ – ’Kék Burgundi’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Bianco’

’Chasselas’ – ’Chasselas Blanc’

’Ezerjó’ – ’Kolmreifler’

’Generosa’

’Furmint’ – ’Moslavac Bijeli’

’Furmint’ – ’Mosler’

’Blauburger’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling Blanc’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Chardonnay’ – ’Morillon Blanc’

’Zöld Veltelíni’ – ’Veltlinské Zelené’

’Zweigelt’ – ’Blauer Zweigeltrebe’

’Jubileum 75’

’Pinot Noir’ – ’Blauer Burgunder’

’Olasz Rizling’ – ’Olaszrizling’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Cabernet’

’Arany Sárfehér’ – ’Izsáki’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotisztüj Rannüj’

’Kékoportó’ – ’Modry Portugal’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kõigi kategooriate puhul – määratletud piirkonna kirjeldus

a)   Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Määratletud tootmispiirkond asub Ungari keskosas. See asetseb suures osas Doonau ja Tisza jõgedega piiratud Ungari tasandikul, mis on tuntud kui Doonau–Tisza jõgede vaheline ala, ning Tiszazugi piirkonnas. See on loodes ühendatud teavate Csepeli saare ja põhjas Gödöllő kõrgendiku tootmispiirkondadega.

Tootmispiirkonna keskkonnatingimused tulenevad peamiselt selle asukohast madalikul. Piirkond asub merepinnast vähem kui 150 m allpool. Maapind on tasane, kusjuures kõrguste erinevus ei ole suurem kui 10–20 m.

Enamikus Kunsági veinipiirkonna tootmispiirkondadest on lubjarikkad liivmullad (huumusmuld ja vesiliiv) ning ka pruunid metsamullad, mustmullad, soo- ja lamminiitude mullad. Liivmuld soojeneb tavaliselt kiiresti, selle hele värvus peegeldab paremini päikesevalgust (mis aitab viinamarjadel küpseda) ning tänu kvartsisisaldusele, mis on üle 75 %, on muld immuunne viinapuu-lehetäi suhtes. Teisalt on selle toitainetega varustamise ja veehoiuvõime ning mineraalainete sisaldus suhteliselt väike.

Tootmispiirkonna ilmastikutingimused tulenevad peamiselt Ungaris valitsevast kontinentaalsest kliimast, mida iseloomustavad eelkõige kuumad suved ja külmad talved.

Keskmine temperatuur on ligikaudu 10–11 °C. Vegetatsiooniperioodi kuudel (juulis ja augustis) on sagedased kuumalained. Päikesepaistelisi tunde on aastas keskmiselt üle 2 000.

Aasta keskmine sademete hulk on 450–500 mm, mis vastab suures osas viinamarjade vajadustele, kuid sademete jaotus aasta lõikes on ebaühtlane.

b)   Inimtegurid

Oma suure geograafilise suuruse tõttu on tootmispiirkonnal rikkalikud viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise traditsioonid. Esimesed kirjalikud viited selle piirkonna viinamarjaistandustele on pärit 1075. aastast. Kiviajal aitas veinitootmine rahuldada eeskätt kohalikke vajadusi. Pärast Türgi okupatsiooni istutati määratletud piirkonda viinapuud mahajäetud liivaste alade taastamiseks ja vesiliiva sidumiseks. 1875. aasta viinapuu-lehetäide epideemia jättis viinamarjaistandused peaaegu puutumata ning suurendas suurel määral nende rolli. 19. sajandi lõpus toimunud tehnoloogiaareng parandas märkimisväärselt piirkonna veinide kvaliteeti. 1900. aastate algusest said tootmispiirkondade veinid laiemalt tuntuks ning nende turg laienes oluliselt. Selle tulemusena mitmekordistus viinamarjaistanduste pindala.

Pidev jätkuv tehnoloogiaareng võimaldab kasutada redutseerimise tehnoloogiat ja toota tänapäeval menukaid valgeid ja roosasid veine ning viinamarjade puuviljasust rõhutavaid värskeid punaseid veine.

Veinipiirkonna tunnuslauset „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora“ [Kunsági veinid on veinid igaks päevaks] on kaitstud alates 2000. aastast.

Määratletud piirkonna tootjad valivad välja sordistruktuurid, mis sobivad ökoloogiliste tingimuste pakutava potentsiaaliga, arendavad teadlikult traditsiooniliste ja uute sortide geograafilist jaotust ning kasutavad turutingimustele vastavaid viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise viise.

Vein

2.   Veinide kirjeldus

Veinid arenevad kiiresti ning on mõõduka happesuse ja pehme iseloomuga. Valgetel ja roosadel veinidel on intensiivne aroom ja rikkalik maitse. Piirkonna punased veinid on tavaliselt puuviljased ja kerged, vähem sügava värvusega ning nende tanniinid on vähem märgatavad. Lubjarikka liivamulla tõttu on veinide maitse vähem mineraalne.

Valikkorje veinid on sordile iseloomulikud ning neil on tasakaalustatud happe-, alkoholi- ja suhkrusisaldus.

Hilise korje veinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinid on täidlased ning neil on tootmismeetodist ja laagerdumisest tulenev eripära. Nad sisaldavad jääksuhkrut.

Jääveinid on täidlased; neil on tasakaalustatud magus maitse jääksuhkru-, happe- ja alkoholisisalduse tõttu.

3.   Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab märkimisväärset mõju veinide omadustele. Need omadused on eriti ilmekad kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikul aastakäikudel on suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus.

Veinidel on liivmuldade puhul tüüpiline väiksem mineraalainete sisaldus. Tootmispiirkonna veine on nimetatud peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond tõi kaasa mitme traditsioonilise veinisordi (’Ezerjó’, ’Kadarka’, ’Kövidinka’) leviku piirkonnas. Sortidele omaseid tunnuseid saab tugevdada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed väärtused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarjasaaki saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide tootmiseks.

Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetulekute tekitamisel ja täiendamisel ning kohaliku elanikkonna säilitamisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete puudus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandustegevusi. Viinamarjakasvatuse maastikku kujundav mõju aitab muuta piirkonda atraktiivsemaks. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud kalduvad halva veehoiuvõimega muldadel jääma paremini püsima kui muud taimed.

Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes domineerivad kohalikud ja uued aretatud Ungari veiniviinamarjasordid.

Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal väga hea maine tarbijate silmis.

Vahuvein

b)   Inimtegurid

Lisaks eespool kirjeldatud inimteguritele kehtib „Kunság/Kunsági“ vahuveinide suhtes järgmine:

poolvahuveinide ja vahuveinide tootmine on põhinenud tootmispiirkonna sortidel, millel on äratuntav happesus (nt ’Ezerjó’, ’Cserszegi Fűszeres’).

2.   Veinide kirjeldus

Vahuveinid on õhulised ja kerged värske lõhna ja elava happesusega.

3.   Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab märkimisväärset mõju veinide omadustele. Need omadused on eriti ilmekad kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikul aastakäikudel on suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus.

Veinidel on liivmuldade puhul tüüpiline väiksem mineraalainete sisaldus. Tootmispiirkonna veine on nimetatud peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond tõi kaasa mitme traditsioonilise veinisordi (’Ezerjó’, ’Kadarka’, ’Kövidinka’) leviku piirkonnas. Sortidele omaseid tunnuseid saab tugevdada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed väärtused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarjasaaki saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide tootmiseks.

Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetulekute tekitamisel ja täiendamisel ning kohaliku elanikkonna säilitamisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete puudus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandustegevusi. Viinamarjakasvatuse maastikku kujundav mõju aitab muuta piirkonda atraktiivsemaks. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud kalduvad halva veehoiuvõimega muldadel jääma paremini püsima kui muud taimed.

Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes domineerivad kohalikud ja uued aretatud Ungari veiniviinamarjasordid.

Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal väga hea maine tarbijate silmis.

Gaseeritud poolvahuveinid

b)   Inimtegurid

Lisaks eespool kirjeldatud inimteguritele kehtib „Kunság/Kunsági“ vahuveinide suhtes järgmine:

poolvahuveinide ja vahuveinide tootmine on põhinenud tootmispiirkonna sortidel, millel on äratuntav happesus (nt ’Ezerjó’, ’Cserszegi Fűszeres’).

2.   Veinide kirjeldus

Gaseeritud poolvahuveinidel on värske lõhn ja need on kerged.

3.   Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab märkimisväärset mõju veinide omadustele. Need omadused on eriti ilmekad kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikul aastakäikudel on suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus.

Veinidel on liivmuldade puhul tüüpiline väiksem mineraalainete sisaldus. Tootmispiirkonna veine on nimetatud peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond tõi kaasa mitme traditsioonilise veinisordi (’Ezerjó’, ’Kadarka’, ’Kövidinka’) leviku piirkonnas. Sortidele omaseid tunnuseid saab tugevdada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed väärtused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarjasaaki saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide tootmiseks.

Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetulekute tekitamisel ja täiendamisel ning kohaliku elanikkonna säilitamisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete puudus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandustegevusi. Viinamarjakasvatuse maastikku kujundav mõju aitab muuta piirkonda atraktiivsemaks. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud kalduvad halva veehoiuvõimega muldadel jääma paremini püsima kui muud taimed.

Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes domineerivad kohalikud ja uued aretatud Ungari veiniviinamarjasordid.

Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal väga hea maine tarbijate silmis.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetusi käsitlevad eeskirjad – väiksemad geograafilised üksused, mida võib etiketile märkida

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| i) | Viide omavalitsusüksuste nimedele
  Kunsági veinipiirkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimed võib märkida Kunsági määratletud tootmispiirkonnast väiksemate geograafiliste üksustena, v.a Izsáki ja Monori omavalitsusüksuste nimed. |
| --- | --- |

i)

Viide omavalitsusüksuste nimedele

Kunsági veinipiirkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimed võib märkida Kunsági määratletud tootmispiirkonnast väiksemate geograafiliste üksustena, v.a Izsáki ja Monori omavalitsusüksuste nimed.

| ii) | Viide nõlvade nimedele
  Koos määratletud tootmispiirkonna nimetuse „Kunság“ ja omavalitsusüksuse nimega võib märkida järgmised nõlvade nimed:






  — | Arany-hegy (Ceglédberceli omavalitsusüksuses) |
| --- | --- | --- |

ii)

Viide nõlvade nimedele

Koos määratletud tootmispiirkonna nimetuse „Kunság“ ja omavalitsusüksuse nimega võib märkida järgmised nõlvade nimed:

—

Arany-hegy (Ceglédberceli omavalitsusüksuses)

| — | Fisher-part (Ceglédi ja Ceglédberceli omavalitsusüksustes) |
| --- | --- |

—

Fisher-part (Ceglédi ja Ceglédberceli omavalitsusüksustes)

| iii) | Viide ringkondade nimedele
  Koos määratletud tootmispiirkonna nimetusega „Kunság“ võib märkida järgmised ringkondade nimed:






  — | Kecskemét, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Felsőlajosi, Kecskeméti, Kerekegyháza, Kunbaracsi, Kunszállási, Ladánybene ja Lajosmizse omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi. |
| --- | --- | --- |

iii)

Viide ringkondade nimedele

Koos määratletud tootmispiirkonna nimetusega „Kunság“ võib märkida järgmised ringkondade nimed:

—

Kecskemét, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Felsőlajosi, Kecskeméti, Kerekegyháza, Kunbaracsi, Kunszállási, Ladánybene ja Lajosmizse omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi.

| — | Tiszakürt, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrévi, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürti, Tiszasasi ja Tiszaugi omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrévi, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürti, Tiszasasi ja Tiszaugi omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi.

Kui ringkonna nimi on märgitud, ei saa kõnealusesse ringkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimesid kasutada väiksema geograafilise üksuse tähisena.

Väiksema geograafilise üksuse nime võib märkida etiketile üksnes siis, kui 100 % tootest on pärit väiksemast geograafilisest üksusest.

Nimetusi käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

muud piiratud kasutusega väljendid:

| — | „Muskotály“ [Muscat] tähendab, et vein on valmistatud vähemalt 85 % ulatuses ühe või mitme järgmise viinamarjasordi saagist: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Irsai Olivér’, ’Generosa’, ’Hamburgi Muskotály’, ’Nektár’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’ ja/või ’Tramini’. |
| --- | --- |

—

„Muskotály“ [Muscat] tähendab, et vein on valmistatud vähemalt 85 % ulatuses ühe või mitme järgmise viinamarjasordi saagist: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Irsai Olivér’, ’Generosa’, ’Hamburgi Muskotály’, ’Nektár’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’ ja/või ’Tramini’.

| — | „Primőr“ [Primeur] tähendab korjeaastal villitud veini. Võib kasutada ka sünonüümi „újbor“ [uus vein]. |
| --- | --- |

—

„Primőr“ [Primeur] tähendab korjeaastal villitud veini. Võib kasutada ka sünonüümi „újbor“ [uus vein].

Etiketile ei tohi märkida sordinime ’Arany Sárfehér’.

Seguveinide korral võib kasutada ka tähise ungarikeelset mõistet „küvé“ ja selle sünonüümi „házasítás“ (seguvein) ning ka originaalmõistet „cuvée“.

Esitlusviisi käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veine, vahuveine ja gaseeritud poolvahuveine võivad villida üksnes Kunsági veinipiirkonna veiniühenduste piirkondlikus nõukogus registreeritud villijad.

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda:

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

lubatud Borota, Csongrádi ja Hajóse omavalitsusüksustes.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/30

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 190/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Mátra / Mátrai“

Viitenumber: PDO-HU-A1368-AM02

Teate kuupäev: 29.4.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Tootespetsifikaati uue veinitüübi „Mátra (Mátrai)“ Superior lisamine

| a) | Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:






  — | II. Veini(de) kirjeldus |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:

—

II. Veini(de) kirjeldus

| — | III. Veinivalmistuse eritavad |
| --- | --- |

—

III. Veinivalmistuse eritavad

| — | V. Maksimaalne saagikus |
| --- | --- |

—

V. Maksimaalne saagikus

| — | VI. Lubatud viinamarjasordid |
| --- | --- |

—

VI. Lubatud viinamarjasordid

| — | VII. Seos geograafilise piirkonnaga |
| --- | --- |

—

VII. Seos geograafilise piirkonnaga

| — | VIII. Lisatingimused |
| --- | --- |

—

VIII. Lisatingimused

| b) | Koonddokumendi asjaomased osad:






  — | Veini(de) kirjeldus |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi asjaomased osad:

—

Veini(de) kirjeldus

| — | Veinivalmistustavad |
| --- | --- |

—

Veinivalmistustavad

| — | Seos geograafilise piirkonnaga |
| --- | --- |

—

Seos geograafilise piirkonnaga

| — | Lisatingimused |
| --- | --- |

—

Lisatingimused

| c) | Põhjused:
  Veini „Mátra (Mátrai)“ Superior puhul võib piirkonna mõju olla olulisem kui viinamarjasordi mõju, kui viinamarjakasvataja on hoolikas ja järgib hästi reguleeritud viljelusmeetodeid. Eesmärk on saada sellest erilisest toorainest autentne ja naturaalne vein sellise tootmisprotsessi tulemusena, kus kunstlikke parendajaid ja veini omadusi muutvaid aineid lisatakse võimalikult vähe. |
| --- | --- |

c)

Põhjused:

Veini „Mátra (Mátrai)“ Superior puhul võib piirkonna mõju olla olulisem kui viinamarjasordi mõju, kui viinamarjakasvataja on hoolikas ja järgib hästi reguleeritud viljelusmeetodeid. Eesmärk on saada sellest erilisest toorainest autentne ja naturaalne vein sellise tootmisprotsessi tulemusena, kus kunstlikke parendajaid ja veini omadusi muutvaid aineid lisatakse võimalikult vähe.

2.   Sortide ’Chasselas’, ’Furmint’, ’Királyleányka’, ’Bíborkadarka’ ja ’Turán’ lisamine lubatud viinamarjasortide hulka

| a) | Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:






  — | VI. Lubatud viinamarjasordid |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:

—

VI. Lubatud viinamarjasordid

| b) | Koonddokumendi asjaomane osa:






  — | Peamised veiniviinamarjasordid |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi asjaomane osa:

—

Peamised veiniviinamarjasordid

| c) | Põhjused:
  Üks Mátra veinipiirkonna eeliseid on sealsete viinamarjasortide mitmekesisus, see on tingitud piirkonna ilmastikutingimustest ja konkreetsetest kohalikest tingimustest ning õigustab sordivaliku laiendamist.
  Mátra veinipiirkonnas viinamarjasordist ’Chasselas’ valmistatud sordiveinid on värsked, kerged, värskendavad ja puhta maitsega. Viinamarjasordist ’Furmint’ valmistatud veinid esindavad suurepäraselt veinipiirkonna teatavaid erakordseid istandusi. Viinamarjasort ’Királyleányka’ sobib hästi viinamarjaistandustesse, kus eelistatakse ’Mátra’ muskaatviinamarjade sorte, ning võimaldab tootmispiirkonna eeliseid paremini esile tõsta. Punased viinamarjasordid ’Bíborkadarka’ ja ’Turán’ võimaldavad isegi segus kasutamisel rõhutada juba tuntuks saanud punaste veinide eripära ning lisaks on need sordid eriti hästi kohanenud veinipiirkonna teatavate erakordsete istanduste tootmistingimustega. |
| --- | --- |

c)

Põhjused:

Üks Mátra veinipiirkonna eeliseid on sealsete viinamarjasortide mitmekesisus, see on tingitud piirkonna ilmastikutingimustest ja konkreetsetest kohalikest tingimustest ning õigustab sordivaliku laiendamist.

Mátra veinipiirkonnas viinamarjasordist ’Chasselas’ valmistatud sordiveinid on värsked, kerged, värskendavad ja puhta maitsega. Viinamarjasordist ’Furmint’ valmistatud veinid esindavad suurepäraselt veinipiirkonna teatavaid erakordseid istandusi. Viinamarjasort ’Királyleányka’ sobib hästi viinamarjaistandustesse, kus eelistatakse ’Mátra’ muskaatviinamarjade sorte, ning võimaldab tootmispiirkonna eeliseid paremini esile tõsta. Punased viinamarjasordid ’Bíborkadarka’ ja ’Turán’ võimaldavad isegi segus kasutamisel rõhutada juba tuntuks saanud punaste veinide eripära ning lisaks on need sordid eriti hästi kohanenud veinipiirkonna teatavate erakordsete istanduste tootmistingimustega.

3.   Veinipiirkonna logo mõõtmete täpsustamine

| a) | Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:






  — | VIII. Lisatingimused |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:

—

VIII. Lisatingimused

| b) | Koonddokumendi asjaomane osa:






  — | See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi asjaomane osa:

—

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| c) | Põhjused:
  Eesmärk on ühtlustada veinipiirkonna logo mõõtmed, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Mátra“ kandvatel toodetel. |
| --- | --- |

c)

Põhjused:

Eesmärk on ühtlustada veinipiirkonna logo mõõtmed, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Mátra“ kandvatel toodetel.

4.   Veinivalmistustavade muutmine seadusemuudatuste tõttu

| a) | Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:






  — | III. Veinivalmistuse eritavad – viinapuude viljelustavade eeskirjad |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:

—

III. Veinivalmistuse eritavad – viinapuude viljelustavade eeskirjad

| b) | Koonddokumendi asjaomane osa:






  — | Veinivalmistustavad – Veinivalmistuse eritavad |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi asjaomane osa:

—

Veinivalmistustavad – Veinivalmistuse eritavad

| c) | Põhjused:
  Muudatuse eesmärk on võimaldada toota kvaliteetsemaid veine. |
| --- | --- |

c)

Põhjused:

Muudatuse eesmärk on võimaldada toota kvaliteetsemaid veine.

5.   Tehniline muudatus – kontrolliasutuse nime muutmine

| a) | Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:






  — | IX. Kontroll |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi asjaomased punktid:

—

IX. Kontroll

| b) | Koonddokumendi asjaomane osa:






  — | See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- | --- |

b)

Koonddokumendi asjaomane osa:

—

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| c) | Põhjused:
  Ajakohastamine pärast kontrolliasutuse aadressi ja kontaktandmete muutumist. |
| --- | --- |

c)

Põhjused:

Ajakohastamine pärast kontrolliasutuse aadressi ja kontaktandmete muutumist.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Mátra

Mátrai

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged veinid

Vein on kahvaturoheline, kahvatu õlgkollane, intensiivsem õlgkollane või õlgkollane. Veinidel puudub tammelõhn, need on tihti õrnalt happelised ja vähese alkoholisisaldusega. Veinid on värsked, puuviljalised ja mõnikord esineb neis tsitrusviljade noote.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roosad veinid

Vein on kahvaturoosa, roosa või kahvatulilla, kergelt happeline ja elav. Veinil on väga puuviljaline lõhn ja puudub vaadis laagerdumise aroom. Vein on mõeldud tarbimiseks aasta või poolteist aastat pärast saagikoristust.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Punased veinid

Vein on rubiinpunane või sügav rubiinpunane, tugeva puuviljalise aroomiga. Vein on tihti vürtsikas ja maitserikas, seda on osaliselt või vähese aja jooksul puitanumas laagerdatud, kuid tammearoom ei ole domineeriv. Nendele punastele veinidele on iseloomulik mahedus, need on hästi tasakaalus ja keskmise alkoholisisaldusega.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Muskaatveinid (muskotály)

Vein on kahvatu õlgkollane, õlgkollane või intensiivsem õlgkollane. Veinil on tugev muskaadilõhn, puuviljaline maitse ning see on õrnalt happeline ja sisaldab tihti jääksuhkrut.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Hiliskorjeveinid (késői szüretelésű bor)

Vein on kuldne, keeruka lõhnabuketiga, sametise tekstuuriga, rikkaliku maitsega, sellel on vaadis või pudelis laagerdumisest tekkinud lõhnanoodid, meeldiv happesus ja alkoholisisaldus. See vein sisaldab tihti jääksuhkrut.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Klarettveinid

Vein on helepunane või intensiivsem punane. Sellel on hapukirsi või kirsi aroom. Vein on kergelt happeline ja viinamarjasordile omaselt elav ning selle aroomis puuduvad vaadis laagerdumise noodid.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior-tüüpi valged veinid (Superior fehér)

Vein on rohekasvalge, rohekaskollane või kollane. Vein on kvaliteetne, hästi arenenud, eriti küps, kauakestva maitsega ja suurema alkoholisisaldusega. Sordiveinidel kujuneb välja kasutatud viinamarjasordile iseloomulik aroom, millele võivad lisanduda tootmispiirkonnale iseloomulikud aroomid. Seguveinide omadused on erinevad ja sõltuvad viinamarjasortide osakaalust segus. Need kuivad ja poolkuivad veinid on täidlase ja kauakestva maitsega.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior-tüüpi punased veinid (Superior vörös)

Veinide värvus varieerub granaatõunapunasest sügava rubiinpunaseni. Nende aroom ja maitse on sordiveinide puhul sordile omaselt puuviljaline ja vürtsikas. Seguveinide aroom, maitse, ümar happesus ja tanniinisisaldus sõltuvad kasutatud viinamarjasortide osakaalust segus. Veini aroom on eriti küps, vein on sametise maitsega, milles on puuviljalisi (kirss, hapukirss, vaarikas, sõstrad jms) ja vürtsikaid noote (kaneel, vanill, šokolaad, tubakas jms), millele võivad lisanduda tootmispiirkonnale iseloomulikud aroomid ja maitsed.

- Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Valged veinid

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

| — | virde puhastamine |
| --- | --- |

—

virde puhastamine

Roosad veinid

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

| — | pidevpressi kasutamine on keelatud |
| --- | --- |

—

pidevpressi kasutamine on keelatud

| — | virde puhastamine |
| --- | --- |

—

virde puhastamine

Punased veinid

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | punase veini valmistamise meetod koos viinamarjakestade matseratsiooni või viinamarjade soojendamisega |
| --- | --- |

—

punase veini valmistamise meetod koos viinamarjakestade matseratsiooni või viinamarjade soojendamisega

| — | pidevpressi kasutamine on keelatud |
| --- | --- |

—

pidevpressi kasutamine on keelatud

Muskaatveinid (muskotály)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

| — | pidevpressi kasutamine on keelatud |
| --- | --- |

—

pidevpressi kasutamine on keelatud

| — | virde puhastamine |
| --- | --- |

—

virde puhastamine

| — | segu reegel: vein peab sisaldama vähemalt 85 % ulatuses sortide ’Cserszegi fűszeres’, ’Irsai Olivér’, ’Ottonel muskotály’ või ’Sárga muskotály’ viinamarju. |
| --- | --- |

—

segu reegel: vein peab sisaldama vähemalt 85 % ulatuses sortide ’Cserszegi fűszeres’, ’Irsai Olivér’, ’Ottonel muskotály’ või ’Sárga muskotály’ viinamarju.

Hiliskorjeveinid (késői szüretelésű bor)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

| — | pidevpressi kasutamine on keelatud |
| --- | --- |

—

pidevpressi kasutamine on keelatud

| — | virde puhastamine |
| --- | --- |

—

virde puhastamine

| — | veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsil |
| --- | --- |

—

veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsil

| — | enne müümist tuleb veini vähemalt kolm kuud pudelis laagerdada |
| --- | --- |

—

enne müümist tuleb veini vähemalt kolm kuud pudelis laagerdada

KEELATUD TEGEVUSED:

| — | magustamine |
| --- | --- |

—

magustamine

| — | virde rikastamine |
| --- | --- |

—

virde rikastamine

Klarettveinid (siller)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

| — | pidevpressi kasutamine on keelatud |
| --- | --- |

—

pidevpressi kasutamine on keelatud

Superior-tüüpi valged veinid (Superior fehér)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

| — | pidevpressi kasutamine on keelatud |
| --- | --- |

—

pidevpressi kasutamine on keelatud

| — | veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsil |
| --- | --- |

—

veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsil

| — | kogu vein tuleb ühe partiina sertida ja pudelisse villida |
| --- | --- |

—

kogu vein tuleb ühe partiina sertida ja pudelisse villida

KEELATUD TEGEVUSED:

| — | magustamine |
| --- | --- |

—

magustamine

| — | virde rikastamine |
| --- | --- |

—

virde rikastamine

| — | hapestamine |
| --- | --- |

—

hapestamine

| — | hapetustamine |
| --- | --- |

—

hapetustamine

| — | tammepuust laastude kasutamine |
| --- | --- |

—

tammepuust laastude kasutamine

| — | pöördosmoos |
| --- | --- |

—

pöördosmoos

Superior-tüüpi punased veinid (Superior vörös)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

| — | viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

| — | pidevpressi kasutamine on keelatud |
| --- | --- |

—

pidevpressi kasutamine on keelatud

| — | veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. septembril |
| --- | --- |

—

veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. septembril

| — | kogu vein tuleb ühe partiina sertida ja pudelisse villida |
| --- | --- |

—

kogu vein tuleb ühe partiina sertida ja pudelisse villida

KEELATUD TEGEVUSED:

| — | magustamine |
| --- | --- |

—

magustamine

| — | virde rikastamine |
| --- | --- |

—

virde rikastamine

| — | hapestamine |
| --- | --- |

—

hapestamine

| — | hapetustamine |
| --- | --- |

—

hapetustamine

| — | tammepuust laastude kasutamine |
| --- | --- |

—

tammepuust laastude kasutamine

| — | pöördosmoos |
| --- | --- |

—

pöördosmoos

Viinapuude kujundamise eeskirjad (1)

Viljelustavad

| 1. | Viinapuude kujundamise meetod ja nende istutustihedus Kaitstud päritolunimetust „Mátrai“ kandvate toodete valmistamisel tohib kasutada ainult viinamarju, mis pärinevad istandustest, kus puuduvaid tüvesid on vähem kui 25%. |
| --- | --- |

1.

Viinapuude kujundamise meetod ja nende istutustihedus Kaitstud päritolunimetust „Mátrai“ kandvate toodete valmistamisel tohib kasutada ainult viinamarju, mis pärinevad istandustest, kus puuduvaid tüvesid on vähem kui 25%.

| 2. | Pungade arv viinapuul: viinapuu tüvede saagikuse arvestamisel ei tohi ühegi kujundamismeetodi korral viinapuule jäetud pungade arv olla suurem kui 16 punga/m2. Välja arvatud sordi ’Mátra(i) Superior’ korral, mille puhul tohib ühel viinapuul olla maksimaalselt 12 punga tüve kohta. |
| --- | --- |

2.

Pungade arv viinapuul: viinapuu tüvede saagikuse arvestamisel ei tohi ühegi kujundamismeetodi korral viinapuule jäetud pungade arv olla suurem kui 16 punga/m2. Välja arvatud sordi ’Mátra(i) Superior’ korral, mille puhul tohib ühel viinapuul olla maksimaalselt 12 punga tüve kohta.

| 3. | Eeskirjad, mis kehtivad istandustes, mis on rajatud pärast 1. jaanuari 2012:






  a) | kujundamise meetod:







  i) | vihmavarjukujuline kujundusvorm |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Eeskirjad, mis kehtivad istandustes, mis on rajatud pärast 1. jaanuari 2012:

a)

kujundamise meetod:

i)

vihmavarjukujuline kujundusvorm

| ii) | Moseri kujundusvorm |
| --- | --- |

ii)

Moseri kujundusvorm

| iii) | ühekordse kardina kujundusvorm |
| --- | --- |

iii)

ühekordse kardina kujundusvorm

| iv) | Sylvozi kujundusvorm |
| --- | --- |

iv)

Sylvozi kujundusvorm

| v) | nöörpuumeetod (madal või keskmise kõrgusega) |
| --- | --- |

v)

nöörpuumeetod (madal või keskmise kõrgusega)

| b) | Istutustihedus: vähemalt 3 500 viinapuud hektari kohta. Ridade ja taimede vahelise vahemaa määramisel on võrdsete rea- ja taimevahede kõrval lubatud viinapuid kasvatada ka topeltridades ja/või kõrvuti istutatult. |
| --- | --- |

b)

Istutustihedus: vähemalt 3 500 viinapuud hektari kohta. Ridade ja taimede vahelise vahemaa määramisel on võrdsete rea- ja taimevahede kõrval lubatud viinapuid kasvatada ka topeltridades ja/või kõrvuti istutatult.

| c) | Ridadevaheline kaugus: 1,00–3,260 m. |
| --- | --- |

c)

Ridadevaheline kaugus: 1,00–3,260 m.

| d) | Viinapuude tüvede vaheline kaugus: 0,60–1,20 m. Kui tegemist on kõrvuti istutatud viinapuudega, on otsustavaks teguriks vahemaa tüvede vahel. |
| --- | --- |

d)

Viinapuude tüvede vaheline kaugus: 0,60–1,20 m. Kui tegemist on kõrvuti istutatud viinapuudega, on otsustavaks teguriks vahemaa tüvede vahel.

Viinapuude kujundamise eeskirjad (2)

Viljelustavad

| 4. | Saagikoristuse kuupäeva määramine: saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal kindlaks veiniühenduse pädev haldusnõukogu. Veiniühenduse pädeva haldusnõukogu kehtestatud alguskuupäevast varem korjatud viinamarjadest valmistatud toodetele ei tohi anda „Mátrai“ päritolunimetuse sertifikaati ega turustada neid KPNi „Mátrai“ märgisega. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teatisena. |
| --- | --- |

4.

Saagikoristuse kuupäeva määramine: saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal kindlaks veiniühenduse pädev haldusnõukogu. Veiniühenduse pädeva haldusnõukogu kehtestatud alguskuupäevast varem korjatud viinamarjadest valmistatud toodetele ei tohi anda „Mátrai“ päritolunimetuse sertifikaati ega turustada neid KPNi „Mátrai“ märgisega. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teatisena.

| 5. | Sordi ’Mátra(i) Superior’ saagikust peab piirama, et tootmismaht oleks maksimaalselt 1 kg viinapuu kohta. |
| --- | --- |

5.

Sordi ’Mátra(i) Superior’ saagikust peab piirama, et tootmismaht oleks maksimaalselt 1 kg viinapuu kohta.

Koristuseeskirjad

Viljelustavad

Saagikoristuse kuupäeva määramine: saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal kindlaks veiniühenduse pädev haldusnõukogu. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teatisena.

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus:

| — | Valge: 9,0 % vol (15 °MM) |
| --- | --- |

—

Valge: 9,0 % vol (15 °MM)

| — | Roosa: 9,0 % vol (15 °MM) |
| --- | --- |

—

Roosa: 9,0 % vol (15 °MM)

| — | Punane: 9,0 % vol (15 °MM) |
| --- | --- |

—

Punane: 9,0 % vol (15 °MM)

| — | Muskaatvein (Muskotály): 9,0 % vol (15 °MM) |
| --- | --- |

—

Muskaatvein (Muskotály): 9,0 % vol (15 °MM)

| — | Hiliskorjevein (Késői szüretelésű bor): 12,08 % vol (19 °MM) |
| --- | --- |

—

Hiliskorjevein (Késői szüretelésű bor): 12,08 % vol (19 °MM)

| — | Klarett (siller): 9,0 % vol (15 °MM) |
| --- | --- |

—

Klarett (siller): 9,0 % vol (15 °MM)

| — | Superior-tüüpi valge vein (Superior fehér): 12,45 % vol (19,5 °MM) |
| --- | --- |

—

Superior-tüüpi valge vein (Superior fehér): 12,45 % vol (19,5 °MM)

| — | Superior-tüüpi punane vein (Superior vörös): 12,45 % vol (19,5 °MM) |
| --- | --- |

—

Superior-tüüpi punane vein (Superior vörös): 12,45 % vol (19,5 °MM)

Koristusmeetod: manuaalne või mehaaniline (hiliskorjeveinide, superior-tüüpi valgete veinide ja superior-tüüpi punaste veinide korral ainult manuaalne)

b.   Maksimaalne saagikus

Vein – valge, roosa, punane, klarett – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

100 hektoliitrit hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

14 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

56 hektoliitrit hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

8 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – muskaatvein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

12 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – muskaatvein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

56 hektoliitrit hektari kohta

Vein – muskaatvein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

8 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett ja muskaatvein

100 hektoliitrit hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett ja muskaatvein

14 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett ja muskaatvein

14 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

56 hektoliitrit hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

8 000 hektoliitrit hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

40 hektoliitrit hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

6 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – hiliskorjevein

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – hiliskorjevein

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – superior-tüüpi valge või punane vein

60 hektoliitrit hektari kohta

Vein – superior-tüüpi valge või punane vein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

8 000 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjaistanduste katastri I ja II klassi liigitatud tootmispiirkonnad asuvad järgmistes omavalitsusüksustes: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház, Visonta.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Chasselas’ – ’Weisser gutedel’

’Syrah’ – ’Blauer syrah’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Syrah’ – ’Serine noir’

’Királyleányka’ – ’Feteasca regale’

’Syrah’ – ’Marsanne noir’

’Kadarka’ – ’Jenei fekete’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Pinot noir’ – ’Kék rulandi’

’Pinot noir’ – ’Savagnin noir’

’Furmint’ – ’Zapfner’

’Pinot noir’ – ’Pinot cernii’

’Leányka’ – ’Leányszőlő’

’Furmint’ – ’Posipel’

’Furmint’ – ’Som’

’Olasz rizling’ – ’Nemes rizling’

’Tramini’ – ’Roter traminer’

’Cabernet franc’ – ’Carbonet’

’Tramini’ – ’Savagnin rose’

’Pinot blanc’ – ’Weissburgunder’

’Furmint’ – ’Furmint bianco’

’Olasz rizling’ – ’Taljanska grasevina’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Pinot noir’ – ’Pignula’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon bianco’

’Olasz rizling’ – ’Grasevina’

’Leányka’ – ’Dievcenske hrozno’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans gris’

’Irsai olivér’ – ’Zolotis’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Királyleányka’ – ’Galbena de ardeal’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau blanc

’Szürkebarát’ – ’Pinot gris’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau bijeli’

’Zenit’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon blanc’

’Sárga muskotály’ – ’Weiler’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Kadarka’ – ’Negru moale’

’Chasselas’ – ’Chrupka belia’

’Pinot noir’ – ’Pinot tinto’

’Turán’

’Irsai olivér’ – ’Muskat olivér’

’Kadarka’ – ’Kadarka negra’

’Hárslevelű’ – ’Lipovina’

’Chasselas’ – ’Fendant blanc’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Kadarka’ – ’Gamza’

’Pinot noir’ – ’Kisburgundi kék’

’Pinot noir’ – ’Spätburgunder’

’Chasselas’ – ’Saszla belaja’

’Zöld veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

’Szürkebarát’ – ’Pinot grigio’

’Chasselas’ – ’Fehér gyöngyszőlő’

’Furmint’ – ’Szigeti’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat lunel’

’Zöld veltelíni’ – ’Grüner muskateller’

’Tramini’ – ’Traminer rosso’

’Zöld veltelíni’ – ’Grüner veltliner’

’Pinot noir’ – ’Pino csernüj’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Tramini’ – ’Tramin cervené’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Kékfrankos’ – ’Blauer lemberger’

’Irsai olivér’ – ’Irsai’

’Rajnai rizling’ – ’Rhine riesling’

’Cabernet franc’ – ’Cabernet’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay blanc’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat zlty’

’Hárslevelű’ – ’Garszleveljü’

’Királyleányka’ – ’Erdei sárga’

’Kadarka – Kadar’

’Rajnai rizling’ – ’Rheinriesling’

’Chasselas’ – ’Chasselas doré’

’Királyleányka’ – ’Little princess’

’Cabernet franc’ – ’Kaberne fran’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling’

’Zweigelt’ – ’Zweigeltrebe’

’Bíbor kadarka’

’Hárslevelű’ – ’Feuilles de tilleul’

’Cabernet franc’ – ’Gros vidur’

’Merlot’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Olasz rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel muskotály’ – ’Muskat ottonel’

’Leányka’ – ’Feteasca alba’

’Kadarka’ – ’Törökszőlő’

’Kadarka’ – ’Szkadarka’

’Rajnai rizling’ – ’Weisser riesling’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat bélüj’

’Királyleányka’ – ’Königliche mädchentraube’

’Rajnai rizling’ – ’Johannisberger’

’Pinot noir’ – ’Rulandski modre’

’Pinot blanc’ – ’Pinot beluj’

’Syrah – Shiraz’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat de lunel’

’Olasz rizling’ – ’Risling vlassky’

’Cabernet sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Ronci bilé’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Chasselas’ – ’Fehér fábiánszőlő’

Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Cabernet franc’ – ’Carmenet’

’Sárga muskotály’ – ’Muskat weisser’

’Cserszegi fűszeres’

’Chasselas’ – ’Chasselas dorato’

’Ottonel muskotály’ – ’Muscat ottonel’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau’

’Hárslevelű’ – ’Lindeblättrige’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon bijeli’

’Sárga muskotály’ – ’Moscato bianco’

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Kadarka’ – ’Csetereska’

’Pinot blanc’ – ’Fehér burgundi’

’Leányka’ – ’Mädchentraube’

’Sárga muskotály’ – ’Weisser’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat blanc’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat de frontignan’

’Pinot noir’ – ’Pinot nero’

’Ottonel muskotály’ – ’Miszket otonel’

’Királyleányka’ – ’Dánosi leányka’

’Kadarka’ – ’Fekete budai’

’Kékfrankos’ – ’Blauer limberger’

’Olasz rizling’ – ’Riesling italien’

’Pinot noir’ – ’Kék burgundi’

’Pinot blanc’ – ’Pinot bianco’

’Chasselas’ – ’Chasselas blanc’

’Furmint’ – ’Moslavac bijeli’

’Furmint’ – ’Mosler’

’Blauburger’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling blanc’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Chardonnay’ – ’Morillon blanc’

’Zöld veltelíni’ – ’Veltlinské zelené’

’Zweigelt’ – ’Blauer zweigeltrebe’

’Pinot noir’ – ’Blauer burgunder’

’Olasz rizling’ – ’Olaszrizling’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Cabernet franc’ – ’Gros cabernet’

’Irsai olivér’ – ’Zolotisztüj rannüj’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat sylvaner’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Vein

1.   Määratletud piirkonna kirjeldus

a)   Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Määratletud piirkond, kus valmistatakse kaitstud päritolunimetust „Mátrai“ kandvaid veine, asub Ungari põhjaosas. Mátra on riigi kõige kõrgem mäemassiiv, mis kulgeb idast läände. Selle väga päikesepaistelistel lõunapoolsetel nõlvadel asub üks suuremaid mägiseid veinipiirkondi. Piirkond on külmade põhjatuulte eest kaitstud ja toitainerikkal mullal, mis on osaliselt vulkaaniline ja osaliselt setteline, saab kasvatada väga kvaliteetseid veiniviinamarjasorte.

Veinipiirkonna mullad jagunevad kahte suurde rühma: rohumaamullad ja metsamullad. Rohumaamullad on kujunenud välja veinipiirkonna madalamas osas, samas metsamullad on kujunenud välja veinipiirkonna kõrgemas osas maharaiutud metsade asemele.

Tootmispiirkonna kliimatingimusi kujundab mandriline kliima, mis on Ungaris valdavalt domineeriv kliimatüüp. Sellisele kliimale on eelkõige iseloomulikud kuumad suved ja külmad talved. Viinapuu vajab väga palju päikesepaistet, päikeseenergia assimilatsiooniks peab valgustihedus olema 20 000 – 30 000 luksi. Taim kasvab hästi kohtades, kus kasvuperioodil on 1 250 – 1 500 päikesepaistelist tundi. Mátra mäemassiivi jalamil asuvas Mátraaljas on need tingimused peaaegu igal aastal täidetud. Aastas on 1 900 – 2 000 päikesepaistelist tundi. Need väärtused võivad aasta-aastalt märkimisväärselt varieeruda, kuid viinapuude kasvatamiseks vajalik soojushulk on Mátraaljas harva miinimumist väiksem. Viinapuude kasvatamiseks peab aasta keskmine temperatuur olema vähemalt 9–10 °C. Määratletud veinipiirkonna viie aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C ja kasvuperioodil ulatub see 17 °C-ni. Esineb aastaid, kus aasta keskmine temperatuur on kõrgem kui 11 °C, mis on heade aastakäikude jaoks tähtis tingimus. Mátraaljas jääb sademete hulk vahemikku 356–903 mm. Juuni, juuli ja augustikuu keskmine sademete hulk on soodne ning sellel on positiivne mõju veini kvaliteedile ja kogusele. Temperatuurile mõjub soodsalt ka piirkonda kaitsev Mátra mäemassiiv.

b)   Inimtegurid

Piirkond on väga suur ja viinamarjakasvatusega on seal kaua tegeletud. Viinapuude kasvatamine sai Mátraaljas alguse teise aastatuhande alguses. Esimene kirjalik dokument pärineb aastast 1042 ja selle kohaselt oli Sámuel Aba asutatud benediktlaste kloostril viinamarjaistandus, mille kuningakoda oli kloostrile annetanud. Ajaloo jooksul on viinamarjakasvatus ja veinitootmine olnud selle piirkonna elanike jaoks kogu aeg olulised tegevused. XV sajandil sai mitu omavalitsusüksust linnaõigused, mis võimaldas nende elanikel oma veinidega vabalt kaubelda. Pärast seda, kui Otomani impeerium Ungari okupeeris, andis Ungari kuningas János Szapolyai 1536. aastal Gyöngyösi linna elanikele õiguse vabalt veiniga kaubelda. Seda õigust tõendas vastav märgis. XVII ja XVIII sajandi vahetusel julgustas Gyöngyösi linna nõukogu elanikke viinapuid istutama, pakkudes neile mitmesuguseid soodustusi. Pärast II maailmasõda kadusid väikesed veinikeldrid ja nende asemele tekkisid suured kooperatiivid. Viinapuude istutamine hoogustus ja veinipiirkonnas hõlmasid viinamarjaistandused peaaegu 8 000 hektarit. 1990. aastal toimus omandireform ning enamik viinamarjaistandusi erastati. Kujunesid välja veinikeldrid ja pereärid, mis on veinipiirkonnale siiani iseloomulikud.

Viinapuude paljundusmaterjali tootmine, sh pookimine, on Mátra veinipiirkonnas väga tähtsal kohal. Selle tootmisharu juured ulatuvad Abasári ja Nagyréde omavalitsusüksustes eelmise sajandi algusse. 1961. aastal rajati Gyöngyöshalászis ja suurel osal Ludase piirkonna territooriumist puukoolid, kus kasvatati Euroopa viinamarjasortide istikuid ja pookimisaluseid. Hiljem, pärast kooperatiivide loomist 1960ndatel, sai tänu neile istandustele pooktaimede kasvatamisest Abasári ja Nagyréde piirkonnas suuremahuline tootmistegevus. Mátra veinipiirkonna tänapäevane sordirikkus on sündinud just tänu sellele tegevusarule.

Mátra veinipiirkond on Ungari põllumajanduse veinisektori jaoks väga oluline. Lisaks oma majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel suur mõju ka ühiskonnale, sest sellel tootmisharul on oluline roll põhi- ja lisasissetulekute loomisel ning rahvastiku püsimisel piirkonnas. Kuna tegemist on maastikku kujundava tegevusega, aitab viinamarjakasvatus piirkonda atraktiivsemaks muuta.

Vein (2)

2.   Veini(de) kirjeldus

Ökoloogiline keskkond mõjutab veini omadusi väga suurel määral. Üheski muus veinipiirkonnas ei ole võimalik toota samade omadustega veine. Piirkonna tüüpilised veinid valmivad kiiresti, on üldiselt kerged ja õrnad ning muutuvad kiiresti happeliseks. Teatavate aastakäikude veinid on suure alkoholisisaldusega. Mullastiku- ja kliimatingimuste tõttu on valgete ja roosade veinide bukett intensiivne ja nende aroom rikkalik. Klarettveinid ja punased veinid on üldiselt puuviljalised, kergemad ja nende värvus on vähem intensiivne. Nende tanniinid arenevad samuti kiiresti välja. Mullastikutingimuste tõttu on veinides palju mineraalaineid. Tootmispiirkonna veinid sobivad eelkõige lühemaks laagerdamiseks ja noorelt tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond on soodustanud paljude selle tootmispiirkonnaga seotud traditsiooniliste sortide levikut.

Mátra veinipiirkonnas toimunud pideva tehnoloogilise arengu tulemusena kasutatakse valgete ja roosade veinide tootmisel substraktiivset meetodit ning valmistatakse ka värskeid punaseid veine, milles viinamarjade omadused tulevad hästi esile.

Veini „Mátra (Mátrai)“ Superior puhul võib piirkonna mõju olla olulisem kui viinamarjasordi mõju, kui viinamarjakasvataja on hoolikas ja järgib hästi reguleeritud viljelusmeetodeid. Eesmärk on saada sellest erilisest toorainest autentne ja naturaalne vein sellise tootmisprotsessi tulemusena, kus kunstlikke parendajaid ja veini omadusi muutvaid aineid lisatakse võimalikult vähe.

3.   Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Mátra veinipiirkond on tarbijatele tuttav, eelkõige tänu selle piirkonna kergetele puuviljalistele ja aromaatsetele veinidele. Turul iseloomustab selle piirkonna veine hea hinna ja kvaliteedi suhe.

Lisaks kergetele veinidele on Mátra veinipiirkonnas ka teatav arv tootmispiirkondi, kus viinamarjaistandustest korjatud viinamarjadest toodetakse naturaalseid ja autentseid veine. Tänu Mátra veinipiirkonna maitsete väärtustamisele ja päritolu kaitsvale süsteemile, on need veinid väga kvaliteetsed (sh ka analüütiliste näitajate põhjal).

Inimtegurite mõju avaldub tootmispiirkonnas järgmistes valdkondades:

| — | ökoloogiliste tingimustega kohanenud sortide arendamine (traditsioonilised ja uued sordid); |
| --- | --- |

—

ökoloogiliste tingimustega kohanenud sortide arendamine (traditsioonilised ja uued sordid);

| — | viinamarjakasvatuse ja veinitootmismeetodite väljatöötamine, võttes arvesse konkreetseid ökoloogilisi kriteeriume ja turu eripärasid; |
| --- | --- |

—

viinamarjakasvatuse ja veinitootmismeetodite väljatöötamine, võttes arvesse konkreetseid ökoloogilisi kriteeriume ja turu eripärasid;

| — | rajatiste ja integratsioonistruktuuride väljaarendamine vastavalt keskkonna- ja turutingimustele. |
| --- | --- |

—

rajatiste ja integratsioonistruktuuride väljaarendamine vastavalt keskkonna- ja turutingimustele.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetustega seotud eeskirjad (1)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| a) | Kui etiketil esitatakse mõne viinamarjasordi nimi, mõni traditsiooniline nimetus, viide veini värvusele või mõni muu piiratud kasutusega märge, ei tohi selle märke kirjasuurus, šrift ega värv olla päritolunimetuse omadest nähtavam. |
| --- | --- |

a)

Kui etiketil esitatakse mõne viinamarjasordi nimi, mõni traditsiooniline nimetus, viide veini värvusele või mõni muu piiratud kasutusega märge, ei tohi selle märke kirjasuurus, šrift ega värv olla päritolunimetuse omadest nähtavam.

| b) | Seguveinidega seotud eeskirjad






  i. | Lubatud on kasutada märget „küvé“, „cuvée“ või sünonüümina „házasítás“ (segu). |
| --- | --- | --- |

b)

Seguveinidega seotud eeskirjad

i.

Lubatud on kasutada märget „küvé“, „cuvée“ või sünonüümina „házasítás“ (segu).

| ii. | Viinamarjasordi nime tohib märkida, kui selle osakaal segus on vähemalt 5 %. Sellisel juhul tohib viinamarjasordi nime märkida ainult tähemärkidega, mis ei moodusta päritolunimetuse šrifti suurusest enam kui 50 %. |
| --- | --- |

ii.

Viinamarjasordi nime tohib märkida, kui selle osakaal segus on vähemalt 5 %. Sellisel juhul tohib viinamarjasordi nime märkida ainult tähemärkidega, mis ei moodusta päritolunimetuse šrifti suurusest enam kui 50 %.

| c) | Etiketil on soovitav esitada Mátra veinipiirkonna logo. Väikseim mõõt: 1,5 x 1,5 cm |
| --- | --- |

c)

Etiketil on soovitav esitada Mátra veinipiirkonna logo. Väikseim mõõt: 1,5 x 1,5 cm

Nimetustega seotud eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

| d) | Väiksema geograafilise üksusega seotud eeskirjad:






  i. | Väikseima geograafilise üksuse nime (omavalitsusüksus, viinamarjaistandus) tohib etiketil esitada ainult juhul, kui 100 % tootest on toodetud määratletud tootmispiirkonnas, mis jääb nimetatud väikseimasse geograafilisse üksusse või viinamarjaistandusse. Viinamarjaistanduse nime tohib esitada ainult koos kaitstud päritolunimetusega „Mátra“ ja omavalitsusüksuse nimega. |
| --- | --- | --- |

d)

Väiksema geograafilise üksusega seotud eeskirjad:

i.

Väikseima geograafilise üksuse nime (omavalitsusüksus, viinamarjaistandus) tohib etiketil esitada ainult juhul, kui 100 % tootest on toodetud määratletud tootmispiirkonnas, mis jääb nimetatud väikseimasse geograafilisse üksusse või viinamarjaistandusse. Viinamarjaistanduse nime tohib esitada ainult koos kaitstud päritolunimetusega „Mátra“ ja omavalitsusüksuse nimega.

| ii. | Kasutada tohib järgmiste omavalitsusüksuste nimesid: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház. Piiritlemine: Halduspiirid |
| --- | --- |

ii.

Kasutada tohib järgmiste omavalitsusüksuste nimesid: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház. Piiritlemine: Halduspiirid

| iii. | Kasutada tohib järgmiste viinamarjaistanduste nimesid: vt 1. lisa. Piiritlemine: vt kaarti |
| --- | --- |

iii.

Kasutada tohib järgmiste viinamarjaistanduste nimesid: vt 1. lisa. Piiritlemine: vt kaarti

Nimetustega seotud eeskirjad (3)

Õigusraamistik:

Õigusraamistiku koostab KPNide ja KGTde haldamisega tegelev asutus, kui see on liikmesriikides ette nähtud.

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| f) | Muud piiratud kasutusega märked, mida tohib kasutada:






  — | „barrique“, „barrique-ban erjesztett“ (tõrres kääritatud) või „hordóban erjesztett“ (vaadis kääritatud), „barrique-ban érlelt“ (tõrres laagerdunud) või „hordóban érlelt“ (vaadis laagerdunud): kõigi veinitüüpide puhul |
| --- | --- | --- |

f)

Muud piiratud kasutusega märked, mida tohib kasutada:

—

„barrique“, „barrique-ban erjesztett“ (tõrres kääritatud) või „hordóban erjesztett“ (vaadis kääritatud), „barrique-ban érlelt“ (tõrres laagerdunud) või „hordóban érlelt“ (vaadis laagerdunud): kõigi veinitüüpide puhul

| — | „első szüret“ (esimene saagikoristus), „virgin vintage“ või „szűztermés“ (esimene press): valgete, roosade, punaste, muskaatveinide ja klareti puhul |
| --- | --- |

—

„első szüret“ (esimene saagikoristus), „virgin vintage“ või „szűztermés“ (esimene press): valgete, roosade, punaste, muskaatveinide ja klareti puhul

| — | „újbor“ (toorvein) või „primőr“ (noor vein): valgete, roosade, punaste, muskaatveinide ja klareti puhul |
| --- | --- |

—

„újbor“ (toorvein) või „primőr“ (noor vein): valgete, roosade, punaste, muskaatveinide ja klareti puhul

| — | „válogatott szüretelésű bor“ (valitud saagist valmistatud vein): kõigi veinitüüpide korral, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul |
| --- | --- |

—

„válogatott szüretelésű bor“ (valitud saagist valmistatud vein): kõigi veinitüüpide korral, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul

| — | „szűretlen“ (filtreerimata): valgete, punaste, muskaatveinide, hiliskorjeveinide, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul |
| --- | --- |

—

„szűretlen“ (filtreerimata): valgete, punaste, muskaatveinide, hiliskorjeveinide, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul

| — | kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein: valgete, muskaatveinide, klareti ja hiliskorjeveinide puhul |
| --- | --- |

—

kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein: valgete, muskaatveinide, klareti ja hiliskorjeveinide puhul

| — | „jégbor“ (jäävein): valgete, muskaatveinide ja hiliskorjeveinide puhul |
| --- | --- |

—

„jégbor“ (jäävein): valgete, muskaatveinide ja hiliskorjeveinide puhul

| — | „küvé“ või „cuvée“: kõigi veinitüüpide korral, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul |
| --- | --- |

—

„küvé“ või „cuvée“: kõigi veinitüüpide korral, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul

| — | „muzeális bor“ (muuseumi vein): valgete, punaste, muskaatveinide ja hiliskorjeveinide puhul |
| --- | --- |

—

„muzeális bor“ (muuseumi vein): valgete, punaste, muskaatveinide ja hiliskorjeveinide puhul

| — | „főbor“ (peamine vein): valgete, muskaatveinide, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul |
| --- | --- |

—

„főbor“ (peamine vein): valgete, muskaatveinide, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul

Toodete pakendamise eeskirjad

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

| a) | Hiliskorjeveine, valgeid ja superior-tüüpi punaseid veine tohib turustada ainult pudelis. Pudelisse villimise kohustust ei kohaldata veinidele, mille veinitootja on tootmispiirkonnas tootnud isiklikuks kasutuseks ja mida tarbitakse tema veinikeldris. Superior-tüüpi veine tohib turustada ainult nummerdatud etikettidega klaaspudelites. |
| --- | --- |

a)

Hiliskorjeveine, valgeid ja superior-tüüpi punaseid veine tohib turustada ainult pudelis. Pudelisse villimise kohustust ei kohaldata veinidele, mille veinitootja on tootmispiirkonnas tootnud isiklikuks kasutuseks ja mida tarbitakse tema veinikeldris. Superior-tüüpi veine tohib turustada ainult nummerdatud etikettidega klaaspudelites.

| b) | Pakendamine tohib toimuda ainult pakendamiskohtades, mille veiniasutus on heaks kiitnud ja mis on Mátra veiniühenduses registreeritud. |
| --- | --- |

b)

Pakendamine tohib toimuda ainult pakendamiskohtades, mille veiniasutus on heaks kiitnud ja mis on Mátra veiniühenduses registreeritud.

| c) | Tootmispiirkonnas väljaspool pudelisse villimine on lubatud ainult juhul, kui sellest teatatakse 48 tundi enne tegevuse kavandatud algust. Teavitus tuleb esitada Mátra veiniühendusele. Pakendamine peab toimuma tootmispiirkonnast lähetamise kuupäevast 90 päeva jooksul. |
| --- | --- |

c)

Tootmispiirkonnas väljaspool pudelisse villimine on lubatud ainult juhul, kui sellest teatatakse 48 tundi enne tegevuse kavandatud algust. Teavitus tuleb esitada Mátra veiniühendusele. Pakendamine peab toimuma tootmispiirkonnast lähetamise kuupäevast 90 päeva jooksul.

Tootmine väljaspool määratletud tootmispiirkonda.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Erand seoses tootmisega määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

| a) | Lähetamine on võimalik, kui sellest on teavitatud Mátra veiniühenduse sekretäri. Lähetaja on kohustatud vähemalt 48 tundi enne lähetamiskuupäeva deklareerima Mátra veiniühenduse sekretärile viinamarjasordid, kogused, lähetuskohad ja viinamarjade sihtkoha, virded ja lähteveinid, mida ta lähetada soovib (viinamarjade puhul ligikaudne väärtus +/– 15 %). |
| --- | --- |

a)

Lähetamine on võimalik, kui sellest on teavitatud Mátra veiniühenduse sekretäri. Lähetaja on kohustatud vähemalt 48 tundi enne lähetamiskuupäeva deklareerima Mátra veiniühenduse sekretärile viinamarjasordid, kogused, lähetuskohad ja viinamarjade sihtkoha, virded ja lähteveinid, mida ta lähetada soovib (viinamarjade puhul ligikaudne väärtus +/– 15 %).

| b) | Tootmispiirkond: Bács-Kiskuni, Hevesi, Komárom-Esztergomi ja Pesti komitaadid. |
| --- | --- |

b)

Tootmispiirkond: Bács-Kiskuni, Hevesi, Komárom-Esztergomi ja Pesti komitaadid.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 8.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/46

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 190/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„ROOIBOS“/„RED BUSH“

ELi nr: PDO-ZA-2427 – 21.8.2018

KPN (X) KGT ()

1.   Nimetus(ed)

„Rooibos“ / „Red Bush“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Lõuna-Aafrika Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetust „Rooibos“/„Red Bush“ võib kasutada üksnes juhul, kui tegemist on käesolevas taotluses kirjeldatud geograafilises piirkonnas kasvatatava või sealses looduses kasvava tee-punapõõsa (Aspalathus linearis) kuivatatud lehtedest ja vartest valmistatud 100 % puhta tootega „Rooibos“/„Red Bush“.

Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ esitletakse müügiks kahel kujul: tee-punapõõsalt korjatud ning kuivatatud a) oksüdeeritud või b) roheliste (oksüdeerimata) lehtede ja vartena.

| a) | Tee-punapõõsa kuivatatud ja oksüdeeritud lehtede ja varte puhul ulatub toote „Rooibos“/„Red Bush“ iseloomulik värvus helepruunist ja kollasest särava telliskivipunaseni. Tootes võib sisalduda ka heledamat värvi osakesi (kuivatatud varretükke), mis on segunenud ülejäänud tootega. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ niiskusesisaldus on alla 10 %. |
| --- | --- |

a)

Tee-punapõõsa kuivatatud ja oksüdeeritud lehtede ja varte puhul ulatub toote „Rooibos“/„Red Bush“ iseloomulik värvus helepruunist ja kollasest särava telliskivipunaseni. Tootes võib sisalduda ka heledamat värvi osakesi (kuivatatud varretükke), mis on segunenud ülejäänud tootega. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ niiskusesisaldus on alla 10 %.

| b) | Roheline (oksüdeerimata) toode „Rooibos“/„Red Bush“ on valmistatud tee-punapõõsa oksüdeerimata kuivatatud lehtedest ja vartest. Rohelisel (oksüdeerimata) tootel „Rooibos“/„Red Bush“ ei ole märke pruunistumisest ega oksüdatsioonist. Rohelise (oksüdeerimata) toote „Rooibos“/„Red Bush“ lehed on peamiselt helerohelise värvusega ning toode sisaldab ka punakaspruune peenikesi varreosakesi ja valgeid puittükikesi. Rohelise (oksüdeerimata) toote „Rooibos“/„Red Bush“ niiskusesisaldus on alla 5 %. |
| --- | --- |

b)

Roheline (oksüdeerimata) toode „Rooibos“/„Red Bush“ on valmistatud tee-punapõõsa oksüdeerimata kuivatatud lehtedest ja vartest. Rohelisel (oksüdeerimata) tootel „Rooibos“/„Red Bush“ ei ole märke pruunistumisest ega oksüdatsioonist. Rohelise (oksüdeerimata) toote „Rooibos“/„Red Bush“ lehed on peamiselt helerohelise värvusega ning toode sisaldab ka punakaspruune peenikesi varreosakesi ja valgeid puittükikesi. Rohelise (oksüdeerimata) toote „Rooibos“/„Red Bush“ niiskusesisaldus on alla 5 %.

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ lõhn ja maitse määratakse organoleptilise testiga, mille teeb koolitatud testija. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ eri partiide lõhna- ja maitseomadused võivad olla erinevad, kuid suure koguse analüüsimisel on tehtud kindlaks, et tootel „Rooibos“/„Red Bush“ on erineval määral järgmisi maitse- ja lõhnaomadusi.

| Lõhnad | Magusad | Mesi |
| --- | --- | --- |
| Karamell |
| Puuviljased | Tsitrus |
| Marjad |
| Aprikoosikeedis |
| Puidused | Puit |
| Suitsune/põletatud |
| Lillesed | Fynbos |
| Parfüüm |
| Vürtsised | Kaneel |
| Maitsed ja suus tekkiv tunne | Põhimaitsed | Magus |
| Mõru |
| Hapu |
| Suus tekkiv tunne | Pehme ja mahe |
| Kootav |

Lõhnad

Magusad

Mesi

Karamell

Puuviljased

Tsitrus

Marjad

Aprikoosikeedis

Puidused

Puit

Suitsune/põletatud

Lillesed

Fynbos

Parfüüm

Vürtsised

Kaneel

Maitsed ja suus tekkiv tunne

Põhimaitsed

Magus

Mõru

Hapu

Suus tekkiv tunne

Pehme ja mahe

Kootav

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ ainus tooraine on tee-punapõõsa värskelt korjatud lehed ja varred.

Toode sisaldab 0,02–1,16 % aspalatiini ja kuni 0,4 % notofagiini.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ valmistatakse määratletud geograafilises piirkonnas järgmiste etappidena.

| a) | Kohalikud seemnekogujad koguvad tee-punapõõsa seemneid (sageli sipelgapesadest). Seejärel tarnivad korjajad seemned põllumajandustootjatele. See on vana traditsioon, mida järgitakse ka täna, ning see kuulub ka tänapäeval olulise sammuna tee-punapõõsa kasvatamise juurde. |
| --- | --- |

a)

Kohalikud seemnekogujad koguvad tee-punapõõsa seemneid (sageli sipelgapesadest). Seejärel tarnivad korjajad seemned põllumajandustootjatele. See on vana traditsioon, mida järgitakse ka täna, ning see kuulub ka tänapäeval olulise sammuna tee-punapõõsa kasvatamise juurde.

| b) | Taime kasvatatakse kaubanduslikel eesmärkidel, kuid see kasvab looduses ka metsikult. |
| --- | --- |

b)

Taime kasvatatakse kaubanduslikel eesmärkidel, kuid see kasvab looduses ka metsikult.

| c) | Saaki korjatakse haritavatelt põldudelt (mehhaaniliselt või käsitsi) või loodusest (ainult käsitsi). |
| --- | --- |

c)

Saaki korjatakse haritavatelt põldudelt (mehhaaniliselt või käsitsi) või loodusest (ainult käsitsi).

| d) | Seda töödeldakse ja kuivatatakse spetsiaalsetes teeaiandites. Need teeaiandid võivad asuda põllumajandusettevõtja juures või eraldi, kuid nad peavad asuma määratletud piirkonnas. |
| --- | --- |

d)

Seda töödeldakse ja kuivatatakse spetsiaalsetes teeaiandites. Need teeaiandid võivad asuda põllumajandusettevõtja juures või eraldi, kuid nad peavad asuma määratletud piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ võib segada teega, taimeteega ja muude toodetega, olenemata sellest, kas toode on ette nähtud inimtoiduks või mitte. Selliste toodete märgistamine peab vastama eeskirjadele, mida rakendatakse toodete märgistamise suhtes territooriumil, kus toodet turustatakse.

Aluseks võib võtta, et nõuetele vastavaks peetakse nimetuse „Rooibos“/„Red Bush“ kasutamist järgmistel juhtudel.

| — | Et lõpptoode saaks kanda nimetust „Rooibos“/„Red Bush“, peab see sisaldama 100 % ulatuses tee-punapõõsa kuivatatud lehti ja varsi. |
| --- | --- |

—

Et lõpptoode saaks kanda nimetust „Rooibos“/„Red Bush“, peab see sisaldama 100 % ulatuses tee-punapõõsa kuivatatud lehti ja varsi.

| — | Kui toode „Rooibos“/„Red Bush“ on segatud mõne muu tootega, võib nimetust „Rooibos“/„Red Bush“ kasutada põhitunnusena („Rooibos“/„Red Bush“ <<muu toode>>) järgmistel juhtudel:






  — | „Rooibos“/„Red Bush“ on toote peamine koostisosa; |
| --- | --- | --- |

—

Kui toode „Rooibos“/„Red Bush“ on segatud mõne muu tootega, võib nimetust „Rooibos“/„Red Bush“ kasutada põhitunnusena („Rooibos“/„Red Bush“ <<muu toode>>) järgmistel juhtudel:

—

„Rooibos“/„Red Bush“ on toote peamine koostisosa;

| — | toote pakendil (etiketil) on esitatud täpsed protsendimäärad; |
| --- | --- |

—

toote pakendil (etiketil) on esitatud täpsed protsendimäärad;

| — | lõpptoote puhul peavad olema äratuntavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ need omadused, mis on esitatud toote kirjelduses. |
| --- | --- |

—

lõpptoote puhul peavad olema äratuntavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ need omadused, mis on esitatud toote kirjelduses.

| — | Kui mõnda muud toodet segatakse tootega „Rooibos“/„Red Bush“, võib kasutada nimetust „<<Muu toote>> ja toote „Rooibos“/„Red Bush“ segu“ üksnes juhul, kui see segu sisaldab toodet „Rooibos“/„Red Bush“ ja






  — | „Rooibos“/„Red Bush“ annab tootele iseloomuliku kvaliteedi; |
| --- | --- | --- |

—

Kui mõnda muud toodet segatakse tootega „Rooibos“/„Red Bush“, võib kasutada nimetust „<<Muu toote>> ja toote „Rooibos“/„Red Bush“ segu“ üksnes juhul, kui see segu sisaldab toodet „Rooibos“/„Red Bush“ ja

—

„Rooibos“/„Red Bush“ annab tootele iseloomuliku kvaliteedi;

| — | pakendil (etiketil) on esitatud toote „Rooibos“/„Red Bush“ täpne protsentuaalne sisaldus; |
| --- | --- |

—

pakendil (etiketil) on esitatud toote „Rooibos“/„Red Bush“ täpne protsentuaalne sisaldus;

| — | pakendil (etiketil) on esimesena märgitud toode, mille sisaldus on kõige suurem. |
| --- | --- |

—

pakendil (etiketil) on esimesena märgitud toode, mille sisaldus on kõige suurem.

| — | Tootega „Rooibos“/„Red Bush“ maitsestatud tee või taimetee, millele on lisatud vedelal kujul lõhna- ja maitseaineid (maitsestatud „Rooibos“/„Red Bush“), võib kanda nimetust „<<vedelal kujul lõhna- või maitseainega>> „Rooibos“/„Red Bush““ tingimusel, et:






  — | „Rooibos“/„Red Bush“ on (lisaks veele) toote peamine koostisosa; |
| --- | --- | --- |

—

Tootega „Rooibos“/„Red Bush“ maitsestatud tee või taimetee, millele on lisatud vedelal kujul lõhna- ja maitseaineid (maitsestatud „Rooibos“/„Red Bush“), võib kanda nimetust „<<vedelal kujul lõhna- või maitseainega>> „Rooibos“/„Red Bush““ tingimusel, et:

—

„Rooibos“/„Red Bush“ on (lisaks veele) toote peamine koostisosa;

| — | pakendil (etiketil) on esitatud toote „Rooibos“/„Red Bush“ täpne protsentuaalne sisaldus; |
| --- | --- |

—

pakendil (etiketil) on esitatud toote „Rooibos“/„Red Bush“ täpne protsentuaalne sisaldus;

| — | lõpptoote puhul peavad olema äratuntavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ need omadused, mis on esitatud toote kirjelduses. |
| --- | --- |

—

lõpptoote puhul peavad olema äratuntavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ need omadused, mis on esitatud toote kirjelduses.

| — | Muude toodete (näiteks ekstraktid, seebid, kreemid, jogurtid, alkohoolsed joogid jne) puhul võib nimetust „ toodet „Rooibos“/„Red Bush“ <<sisaldav muu toode>>“ kasutada toote kaubamärgis või selle lähedal, samuti kõnealuse toiduaine või muu toote märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel, kui on täidetud järgmised tingimused:






  — | toode ei sisalda muid samaväärseid koostisosi, st ühtegi muud koostisainet, mis võib osaliselt või täielikult asendada toodet „Rooibos“/„Red Bush“; |
| --- | --- | --- |

—

Muude toodete (näiteks ekstraktid, seebid, kreemid, jogurtid, alkohoolsed joogid jne) puhul võib nimetust „ toodet „Rooibos“/„Red Bush“ <<sisaldav muu toode>>“ kasutada toote kaubamärgis või selle lähedal, samuti kõnealuse toiduaine või muu toote märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel, kui on täidetud järgmised tingimused:

—

toode ei sisalda muid samaväärseid koostisosi, st ühtegi muud koostisainet, mis võib osaliselt või täielikult asendada toodet „Rooibos“/„Red Bush“;

| — | toodet „Rooibos“/„Red Bush“ on kasutatud piisavas koguses, et see annaks asjaomasele tootele olulised omadused; |
| --- | --- |

—

toodet „Rooibos“/„Red Bush“ on kasutatud piisavas koguses, et see annaks asjaomasele tootele olulised omadused;

| — | toote „Rooibos“/„Red Bush“ protsentuaalne sisaldus tuleks ideaaljuhul märkida vastava toiduaine kaubanimes või selle vahetus läheduses või kui see pole võimalik, siis koostisosade loetelus, otseses seoses asjaomase koostisosaga; |
| --- | --- |

—

toote „Rooibos“/„Red Bush“ protsentuaalne sisaldus tuleks ideaaljuhul märkida vastava toiduaine kaubanimes või selle vahetus läheduses või kui see pole võimalik, siis koostisosade loetelus, otseses seoses asjaomase koostisosaga;

| — | mis tahes muud mõisted, lühendid või sümbolid, mida kasutatakse märgistusel registreeritud nimetusega koos (kaubanimes või selle läheduses või toote koostisosade loetelus), ei tohi jätta muljet, et toode ise on kaitstud päritolunimetusega (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT). |
| --- | --- |

—

mis tahes muud mõisted, lühendid või sümbolid, mida kasutatakse märgistusel registreeritud nimetusega koos (kaubanimes või selle läheduses või toote koostisosade loetelus), ei tohi jätta muljet, et toode ise on kaitstud päritolunimetusega (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootmise, kuivatamise ja oksüdeerimise geograafiline piirkond on järgmine:

| a) | kohalikud haldusüksused Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, Kaplinn, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof ja Witzenberg Lääne-Kapimaa provintsis ning |
| --- | --- |

a)

kohalikud haldusüksused Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, Kaplinn, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof ja Witzenberg Lääne-Kapimaa provintsis ning

| b) | kohalik haldusüksus Hantam Põhja-Kapimaa provintsis. |
| --- | --- |

b)

kohalik haldusüksus Hantam Põhja-Kapimaa provintsis.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ maitse ja erikoostis on otseselt seotud selle piirkonna kliimaga, kus taimi kasvatatakse. Talved on külmad ja niisked, kasvuperiood on kevadel ja varasuvel ning seejärel toimub küpsemine ja tekivad polüfenoolid, sest ilmad lähevad kuumemaks ja kuivemaks. Siit järeldub, et kui tee-punapõõsast kasvatataks mõnes muus kliimas, ei oleks tootel „Rooibos“/„Red Bush“ samasuguseid omadusi, sest polüfenoole tekiks vähem. Et aru saada põhjuslikust seosest, on oluline mõista seda, kuidas tee-punapõõsas on kohanenud piirkonna ainulaadse kliima, mullastiku ja geograafiaga.

Geograafiline piirkond, kus „Rooibos“/„Red Bush“ kasvab looduslikult, on tuntud kuumade ja kuivade suvede ning külmade ja niiskete talvede poolest. Näiteks mõõdeti 27. oktoobril 2015 Vredendalis temperatuuriks 48,3 °C, mis on kõrgeim oktoobris mõõdetud temperatuur maailmas. Selles piirkonnas on sademeid 380–635 mm aastas ning sajab eelkõige talvekuudel, vahel ka varasuvel ja hilissügisel. Pikad ja soojad suvekuud on äärmiselt kuivad. Piirkonna mullad on pärit Laudmäe liivakivikompleksist ning on toitainevaesed, klibused liivmullad, mille pH-tase on 4,5–5,5. Laudmäe liivakivi koosneb enamjaolt kvartsliivakivist, mis on tekkinud 510–400 miljonit aastat tagasi. See on Kapimaa mäestiku (Cape Supergroup) kõige tugevam ja erosioonikindlam pinnase kiht.

Taimel „Rooibos“/„Red Bush“ on karmi kliimaga kohanemiseks välja arenenud ainulaadsed omadused (nt lehtede kuju ja kattekiht). Lisaks mullapinnast veidi allpool asuvale külgjuurte võrgustikule, mis võimaldab kätte saada väikseimaidki sademeid, on taimel pikk juur, mis ulatub kuni kahe meetri sügavusele ning aitab taimel leida niiskust ja jõuda veeni kuivadel suvedel. Külgjuured võimaldavad taimel fosforit kätte saada maailma ühest fosforivaesemast mullast.

Taime „Rooibos“/„Red Bush“ karmi kliimaga kohanemise suurim saladus seisneb selle sümbiootilises suhtes lämmastikku siduvate bakteritega taime juurtel. Liblikõielise tee-punapõõsa juurtel elunevad bakterid muundavad lämmastikdioksiidi bioloogiliselt kasulikuks ammoniaagiks protsessis, mida nimetatakse lämmastiku sidumiseks. Taim omandab lämmastikku ja saab sellest kasu, vastutasuks toidab ta oma juurtel elunevaid baktereid. See protsess on liblikõielistel tavaline, kuid tee punapõõsa puhul on ainulaadne see, et need kohalikud bakterid (bradyrhizobia) taluvad happelisust ja taimel on võime muuta oma risosfääri pH-d, et soodustada sümbioosi ja toitainete kättesaadavust taimedele, mis kasvavad muidu viljatul happelisel mullal. Kirjanduse põhjal võib öelda, et vaid vähesed sümbioosid suudavad taluda sellist äärmuslikku mulla happesust ja toitainevähesust ning samas säilitada suurt lämmastikusisaldust nii, nagu teeb seda tee-punapõõsas.

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootjad on kasutanud kuumade ja kuivade suvede eeliseid korjatud saagi looduslikuks kuivatamiseks. Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ koristatakse igal aastal kuumal suveajal ja seda kuivatatakse kohe pärast korjet päikese käes. Kõrvetav päike ja vihma puudumine võimaldavad toodet „Rooibos“/„Red Bush“ looduslikult kuivatada ja samal ajal oksüdeerumise protsessi optimaalselt kontrollida.

Inimsekkumine

Ehkki Kapimaa lillepiirkond (ja sellele omane fynbose taimestik) on maailma kuue taimestikuriikkonna hulgas kõige väiksem, on see kõige rikkalikum piirkond ja kuulub tänu mitmekesiseimale, tihedaimale ja endeemiliste liikide rikkaimale taimestikule taimemaailma eriliste paikade hulka. Samas on tee-punapõõsas üks vähestest taimedest, mis on looduslikust taimest edukalt kultuurtaimeks aretatud ning on praegu üks suhteliselt vähestest majanduslikult olulistest fynbose taimedest. See on inimsekkumise tulemus.

Peaaegu 250 aastat tagasi kirjutas Rootsi loodusteadlane Carl Thunberg, et kohtas oma Aafrika reisidel 1772. aastal kohalikke elanikke ja nägi, et nad tegid taimest „Rooibos“/„Red Bush“ jooki. Mägedes korjati taime „Rooibos“/„Red Bush“ lehti ja varsi, need pandi kimpudena kotiriidest kottidesse, mis siis eeslite seljas järskudelt nõlvadelt alla toodi. Sel ajal töötati välja senini kasutusel olevad põhilised taime „Rooibos“/„Red Bush“ töötlemise meetodid (taime „Rooibos“/„Red Bushi“ lehtede ja varte esmane lõikamine ja muljumine, seejärel tee nn higistamine või selle hoidmine kuhjades ja lõpuks päikese kätte kuivama laotamine).

1930. aasta paiku hakkas kohalik Clanwilliami arst ja loodusesõber Le Fras Nortier „metsiku põõsa tee“ vastu huvi tundma ja taimega „Rooibos“/„Red Bush“ eksperimenteerima. Taime „Rooibos“/„Red Bush“ seemneid oli raske leida (sest nad on väga pisikesed) ja Nortier palus kohalikel, kelle hulgas oli ka tema patsiente, et nad otsiksid liivastelt muldadelt seemneid ja tooksid need temale. Üks Khoi naine tõi talle seemnetega täidetud tikutopsi ja varsti sai Nortier teada tema saladuse. Naine jälgis sipelgaid, kes tassisid oma pesadesse taime „Rooibos“/„Red Bush“ seemneid. Seejärel avas ta sipelgapesad ja korjas seemned kokku, jättes mõned sipelgatele toiduks. Sedasi kogub seemneid mõni seemnekoguja veel tänagi.

Nortier, otsides võimalust seemnete paljundamiseks, avastas, et need idanevad üksnes siis, kui need on kõigepealt pragunenud (nagu see juhtuks mägedes aset leidvate tulekahjude mõjul). Esimesed taimed pani Nortier kasvama Klein Kliphuisi farmis Clanwilliami lähedal. Ta sai aru, et seemned tuleks mulda panna jaanuaris ja et parim aeg väikesed idandid avamaale ümber istutada on pärast tugevat vihma, kui on oodata veel sademeid. Nortier innustas ja julgustas ka kohalikke põllumajandustootjaid, et nad hakkaksid taime „Rooibos“/„Red Bush“ kasvatama.

Sellist seemnete kogumise tava kasutatakse ka praegu ning tee-punapõõsast kasvatatakse kuivades pinnasetingimustes, sest taim on kuivade ja kuumade suvedega kohanenud. Need keskkonnatingimused mõjutavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ keemilist koostist, eelkõige lõpptootes leiduvate polüfenoolide sisaldust. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootjad on kohandanud oma maaharimis- ja viljelustavasid vastavalt piirkonna karmidele tingimustele. Näiteks ei saa viljelusalade puhastamiseks kasutada põlenguid, sest nii hävineb mulla orgaaniline koostis. Pealegi on viljelusprotsessi eri etappides on tähtis roll ka kattetaimedel ning levinud tava on miinimum- või säilituskülv.

Saaki koristatakse kuivadel suvekuudel novembrist kuni maini ning 20 % taimsest materjalist tuleb jätta taime külge. Värskelt korjatud saak peab jõudma teeaiandisse 72 tunni jooksul peale korjet ning varte ja lehtede väiksemaks (1–10 mm suuruseks) lõikamiseks kasutatakse mehaanilist lõikurit. Kui valmistatakse oksüdeeritud toodet „Rooibos“/„Red Bush“, hoitakse värskelt lõigatud saadust teeaiandi betooni- või kivipinnal päikese käes kuhjaridades. Neid kuhjaridu niisutatakse, lehti muljutakse ja kuhju segatakse korrapäraste ajavahemike järel, kuni saavutatakse õige konsistents. Pärast seda laotatakse saadus teeaiandi õuele õhukese kihina kuivama. Kui valmistatakse oksüdeerimata (rohelist) „Rooibos“/„Red Bush“ toodet, laotatakse lehed ja varred õhukese kihina teeaiandi õuele kohe pärast seda, kui nad on lõigatud 1–10 mm pikkuseks.

Teeaiandis toimuvat tegevust kirjeldatakse sageli kunstivormina ning see tegevus on toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootmise protsessi üks kõige olulisemaid osasid, kus on vaja konkreetset oskusteavet ja asjatundlikkust. Tee valmistajad jälgivad tähelepanelikult tee värvust, tekstuuri ja niiskust, kuni tee omandab soovitud seebise konsistentsi. Tavaliselt võetakse peotäis märga, pressitud taime ja pigistatakse käsi rusikasse ning kui niiskusesisaldus on õige, siis niriseb sõrmede vahelt veidi taimemahla.

Tee kvaliteeti määravad eksperdid hindavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ kvaliteeti mitme teguri alusel, sealhulgas kuivade ja vette pandud lehtede värvus, valmistee intensiivsus, värvus ja selgus, samuti selle lõhn ja maitse. Maitset ja lõhna hinnatakse väljaõppinud organoleptikute komisjonides. Välja on töötatud organoleptiline ratas, mis on väärtuslik abivahend toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootjate, töötlejate, toote kvaliteedi hindajate, turustajate, maitseelamuskodade, importijate ja tarbijate vahelise suhtluse hõlbustamisel. Et toote omaduste kirjeldusi paremini tõlgendada, on teatavate kirjelduste kohta välja töötatud esmaste organoleptiliste omaduste leksikon.

Toote eripära

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ ainulaadsetel organoleptilistel omadustel (lõhn, maitse ja suus tekkiv tunne) on 27 kirjeldavat tunnust. Neist 20 kirjeldavad toote lõhna, seitse maitset ja suus tekkivat tunnet ning kõik need tunnused põhinevad suure valimi analüüsil ja kirjeldavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ organoleptilist eripära.

Need toote „Rooibos“/„Red Bush“ ainulaadsed organoleptilised omadused on seostatavad tee-punapõõsas leiduva fenooli komplekse keemilise koostisega. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ flavonoidide sisaldus on ainulaadne selle poolest, et selles on aspalatiini ja aspalaliniini, aga ka haruldasi notofagiiniühendeid ja enolüülfenüülpüruviinhappe glükosiide. Kuigi enamik flavonoide on taimeriigis laialt levinud, on aspalatiini seni leitud üksnes tee-punapõõsast ja sellest tuleneb selle taime ainulaadne organoleptiline eripära.

Eelmises osas on märgitud, et taime „Rooibos“/„Red Bush“ kuivanud lehtede ja varte kasutamist teena dokumenteeriti esimest korda juba peaaegu 250 aastat tagasi. Juba sellest ajast alates on toote puuviljane, magus maitse ja väike kofeiinivaba tanniinisisaldus aidanud kaasa sellele, et tootest on saanud Lõuna-Aafrika kultuuri sümbol. 2005. aastal tehtud uuringutest ilmnes, et tee „Rooibos“/„Red Bush“ oli Lõuna-Aafrika ühe mitteametliku asumi elanike üks kümnest kõige sagedamini tarbitavast toiduainest.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---