# Den Europæiske Unions C 186/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 186 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang5. juni 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 186

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang5. juni 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2020/C 186/01 | Rådets konklusioner om risikostyring på området kulturarv | 1 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 186/02 | Euroens vekselkurs — 4. juni 2020 | 7 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2020/C 186/01

Rådets konklusioner om risikostyring på området kulturarv

1

Europa-Kommissionen

2020/C 186/02

Euroens vekselkurs — 4. juni 2020

7

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 186/03 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 8 |
| 2020/C 186/04 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 19 |
| 2020/C 186/05 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 23 |
| 2020/C 186/06 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer som følge af en ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 38 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 186/03

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

8

2020/C 186/04

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

19

2020/C 186/05

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

23

2020/C 186/06

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer som følge af en ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

38

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 5.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 186/1

---

Rådets konklusioner om risikostyring på området kulturarv

(2020/C 186/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1. | den politiske baggrund som anført i bilaget, |
| --- | --- |

1.

SOM MINDER OM,

| 2. | at kulturarven i al sin mangfoldighed (uanset om den er håndgribelig — herunder steder og landskaber, genstande og monumenter — eller uhåndgribelig, hvilket omfatter viden, færdigheder og praksis, mundtlige traditioner og udøvende kunstarter) er en vigtig kilde til identitet, innovation og kreativitet for enkeltpersoner og samfundet, og den yder også et vigtigt bidrag til økonomisk vækst, social inklusion og bæredygtig udvikling ud over sin uvurderlige iboende værdi for det europæiske samfunds udvikling og trivsel |
| --- | --- |

2.

| 3. | at kulturarvens betydning, som fremhæves i EU's nye strategiske dagsorden 2019-2024 og prioriteres i arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 og i den nye europæiske kulturdagsorden, bør tages i betragtning, både når verdensmålene for bæredygtig udvikling forfølges, og når der udarbejdes udviklingsdagsordener på nationalt plan |
| --- | --- |

3.

| 4. | at kulturarven kan være i fare på mange måder, enten som følge af utilsigtet eller bevidst menneskelig aktivitet, en naturlig fare, en enkeltstående begivenhed eller en tilbagevendende hændelse eller som resultat af langsomt forfald, affolkning eller en pludselig katastrofe |
| --- | --- |

4.

| 5. | at resultaterne af det europæiske år for kulturarv 2018 bør anvendes som grundlag for positive foranstaltninger med hensyn til at identificere og styre risici på området kulturarv |
| --- | --- |

5.

| 6. | at beskyttelse af kulturarven mod forskellige trusler er målet for et specifikt sæt af tiltag i tredje søjle af det europæiske handlingsprogram for kulturarv, nemlig »Kulturarv med henblik på et modstandsdygtigt Europa«, |
| --- | --- |

6.

SOM ANERKENDER

| 7. | de internationalt anerkendte normative instrumenter, standarder og principper for bevarelse og restaurering samt bidragene fra internationale organisationer (såsom UNESCO og Europarådet) såvel som statslige, mellemstatslige (såsom ICCROM), ikkestatslige og faglige organisationer (såsom ICOMOS og ICOM) til bevarelse af kulturarven |
| --- | --- |

7.

| 8. | det presserende behov for at tilskynde til samarbejde på alle relevante niveauer og med relevante partnere med henblik på at anerkende risikofaktorer og dermed betydningen af at udarbejde og gennemføre risikostyringsplaner på området kulturarv |
| --- | --- |

8.

| 9. | at indførelse af langsigtede foranstaltninger ved at gennemføre risikostyringsplaner samtidig med planlagte politikker, beskyttelsesforanstaltninger og god praksis er afgørende for effektiv forebyggelse og begrænsning af skader i en personcentreret tilgang til beskyttelse af kulturarven, |
| --- | --- |

9.

SOM ERKENDER,

| 10. | at klimaændringer er et globalt fænomen og en kolossal udfordring, der har stor indflydelse på kultur- og naturarven, og at det er nødvendigt så vidt muligt at træffe foranstaltninger for at forebygge, begrænse, tilpasse sig til og så vidt muligt vende negative indvirkninger |
| --- | --- |

10.

| 11. | at i disse tider med voksende usikkerhed på internationalt plan, herunder et stigende antal nødsituationer og katastrofer, er beskyttelse og bæredygtig forvaltning af kulturarven en vigtig kilde til samfundsmæssig modstandsdygtighed og et aktiv i klimaindsatsen, og EU og dets medlemsstater kan i denne henseende spille en vigtig rolle som global aktør i risikostyringen af kulturarven |
| --- | --- |

11.

| 12. | at kriser som covid-19-pandemien har meget stor økonomisk og social indvirkning på de kulturelle og kreative sektorer. Blandt andet det alvorlige indtægtstab, forstyrrelserne i udvekslingen af viden, indstillingen af vedligeholdelses- og restaureringsarbejde og restriktionerne for adgang og deltagelse kræver et stærkere fokus på bæredygtighed og modstandsdygtighed som et centralt element i forvaltningen af kulturarven |
| --- | --- |

12.

| 13. | at fysisk planlægning, opførelse af bygninger og udvikling af områder, både i byer og landdistrikter, kræver de involverede parters fulde engagement, således at kulturarven betragtes som et aktiv og ikke trues eller forsømmes |
| --- | --- |

13.

| 14. | at inddragelse af risikostyring i uddannelse, både i faglig uddannelse og som led i livslang læring, er afgørende for at sikre, at lokalsamfund er risikoinformerede og i højere grad engagerer sig i beskyttelses- og bevarelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

14.

| 15. | at forskning spiller en vigtig rolle med hensyn til at forstå arten og indvirkningen af trusler, såsom klimaændringer, og inden for udvikling af innovative og effektive metoder til risikostyring på området kulturarv, |
| --- | --- |

15.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I BEHØRIG OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET

| 16. | at identificere innovative redskaber og tilgange, der er tilgængelige på EU-plan til risikoidentifikation, -forebyggelse, -beredskab og -begrænsning, og aktivt anvende dem med henblik på at bidrage til processen med bæredygtig bevarelse, overvågning og lettere risikovurdering |
| --- | --- |

16.

| 17. | at dele oplysninger om eksisterende ekspertnetværk vedrørende kulturarv på nationalt niveau og andre niveauer for at fremme identifikation, beskyttelse, bevarelse og/eller genoprettelse af Europas kulturarv |
| --- | --- |

17.

| 18. | hvor det er relevant, at udvikle fælles mekanismer til risikostyring, fremme samarbejde på alle niveauer og på alle beslutningstagnings- og kulturarvsforvaltningsniveauer styrke indførelse af samarbejdstilgange på grundlag af principperne om deltagerorienteret forvaltning og delt ansvar |
| --- | --- |

18.

| 19. | at anerkende og integrere kulturarv i katastroferisikopolitikker og -forvaltningsplaner på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-plan og, hvor det er relevant, etablere tværsektorielt samarbejde for at sikre tilstrækkelig risikostyring på området kulturarv under hensyntagen til relevante bestemmelser som fastsat i afgørelse nr. 1313/2013/EU om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme |
| --- | --- |

19.

| 20. | at være særlig opmærksom på beskyttelse af kulturarven i mindre befolkede områder med henblik på at stille relevante risikobegrænsende foranstaltninger til rådighed på lokalt og regionalt plan |
| --- | --- |

20.

| 21. | at styrke den rolle, som registrering og dokumentation spiller med hensyn til bevarelse af ikkedigitalt, digitaliseret og født digitalt indhold, for hvilket interoperabilitet, kompatibilitet, tilgængelighed og holdbarhed er principper, som skal tages i betragtning |
| --- | --- |

21.

| 22. | at tilskynde til aktiviteter til støtte for regelmæssig vedligeholdelse af den byggede og flytbare kulturarv samt landskabsforvaltning og anvendelse af passende metoder, teknikker og materialer af høj kvalitet i bevarelsesprocessen for at fremme bæredygtighed |
| --- | --- |

22.

| 23. | at fremme beskyttelse og overførsel af traditionelle færdigheder og håndværk og, hvor det er relevant, udforme særlige uddannelsesaktiviteter, så risikostyring indgår i alle faser af faglig udvikling for kulturarvseksperter og andre relevante erhverv |
| --- | --- |

23.

| 24. | at øge bevidstheden om og gøre brug af den nye digitale teknologi — især fremskridt inden for tre-d-teknologier — der danner grundlag for innovativ forskning, dokumentation og fortolkning af kulturarv samt for anvendelse af passende beskyttelsesmetoder |
| --- | --- |

24.

| 25. | efter omstændighederne at anvende tilgængelige data fra satellitprogrammer, såsom Copernicus, og andre kilder til at overvåge kulturarven; i denne forbindelse kan produkter fra jordobservationsteknologier, såsom risikovurderingskort og klimaændringsindikatorer anvendes |
| --- | --- |

25.

| 26. | at styrke den betydelige rolle, som myndigheder, kulturinstitutioner, såsom museer, arkiver, biblioteker, gallerier, depositarer og ejere af kulturgenstande, samt borgere og civilsamfundet spiller for risikostyring, og fremhæve behovet for et tæt samarbejde mellem dem; |
| --- | --- |

26.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL

| 27. | at øge bevidstheden om og mobilisere eksisterende finansielle og logistiske ressourcer til spørgsmål vedrørende beskyttelse af truet kulturarv |
| --- | --- |

27.

| 28. | at forbedre mulighederne for bevidstgørelse, mobilitet og udveksling af erfaringer mellem relevante interessenter med henblik på bedre at udveksle god praksis, især om katastrofeberedskab, og de seneste fremskridt inden for risikostyring og støtte kapacitetsopbygning og vidensoverførsel |
| --- | --- |

28.

| 29. | at tilskynde Europas unge til at deltage i forskellige aktiviteter på kulturarvsområdet, herunder aktiviteter, der gør opmærksom på betydningen af beskyttelse af kulturarven |
| --- | --- |

29.

| 30. | hvis det er relevant, at bidrage til emnerne vedrørende risikostyring inden for rammerne af Kommissionens ekspertgruppe om kulturarv, navnlig med hensyn til metoder til identifikation, forebyggelse og mindskelse af tab samt analyse og prioritering i forbindelse med risikoopfølgning |
| --- | --- |

30.

| 31. | at udsende positiv kommunikation til offentligheden om kulturarvens værdi ved at fremme ansvarlig adfærd og deltagelse i beskyttelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

31.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

| 32. | at overveje at udarbejde en EU-håndbog om risikostyring på området kulturarv, som kan bygge på: a) resultaterne af de projekter, der er opført i niende gruppe med titlen »Beskyttelse af kulturarven mod naturkatastrofer og klimaændringer« i det europæiske handlingsprogram for kulturarv, b) den analyse af nationale sammenfatninger om katastroferisikostyring, der skal indgives til Kommissionen senest den 31. december 2020 i overensstemmelse med retningslinjerne for rapportering om katastroferisikostyring, jf. artikel 6, stk. 1, litra d), i afgørelse nr. 1313/2013/EU om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme, og c) relevante elementer i nationale planer eller strategier for tilpasning til klimaændringer. Den indsats for oprettelse af et netværk af kompetencecentre i hele EU for at sikre viden om truet kulturarv gennem omfattende digitalisering, der blev bebudet i den nye europæiske kulturdagsorden, kan også anvendes i denne forbindelse |
| --- | --- |

32.

| 33. | at fortsætte den igangværende dialog og det igangværende samarbejde med netværk, der har indhøstet værdifuld erfaring inden for risikostyring på området kulturarv |
| --- | --- |

33.

| 34. | at søge synergi med relevante internationale (statslige, mellemstatslige og ikkestatslige) organisationer med henblik på bæredygtigt at bevare og beskytte kulturarven for de nuværende og kommende generationer. |
| --- | --- |

34.

---

BILAG

Relevante politikdokumenter

Det Europæiske Råd

| — | Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1)

| — | En ny strategisk dagsorden 2019-2024 (vedtaget af Det Europæiske Råd den 20. juni 2019). |
| --- | --- |

—

En ny strategisk dagsorden 2019-2024 (vedtaget af Det Europæiske Råd den 20. juni 2019).

Ministererklæringer

| — | Davoserklæringen — Towards a high-quality Baukultur for Europe, den 20.-22. januar 2018 |
| --- | --- |

—

Davoserklæringen — Towards a high-quality Baukultur for Europe, den 20.-22. januar 2018

| — | Declaration of cooperation on advancing the digitisation of cultural heritage, den digitale dag 2019, den 8. april 2019 i Bruxelles |
| --- | --- |

—

Declaration of cooperation on advancing the digitisation of cultural heritage, den digitale dag 2019, den 8. april 2019 i Bruxelles

| — | The Bucharest Declaration of the Ministers of Culture and their representatives on the role of culture in building Europe’s future, den 16. april 2019 |
| --- | --- |

—

The Bucharest Declaration of the Ministers of Culture and their representatives on the role of culture in building Europe’s future, den 16. april 2019

| — | Den erklæring, der blev vedtaget på det uformelle møde mellem EU-medlemsstaternes ministre med ansvar for kulturelle og europæiske anliggender den 3. maj 2019 i Paris. |
| --- | --- |

—

Den erklæring, der blev vedtaget på det uformelle møde mellem EU-medlemsstaternes ministre med ansvar for kulturelle og europæiske anliggender den 3. maj 2019 i Paris.

Rådet

Konklusioner

| — | Rådets konklusioner om arkitektur: kulturens bidrag til bæredygtig udvikling (EUT C 319 af 13.12.2008, s. 13) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om arkitektur: kulturens bidrag til bæredygtig udvikling (EUT C 319 af 13.12.2008, s. 13)

| — | Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om kulturen som katalysator for kreativitet og innovation (8749/1/09 REV 1) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om kulturen som katalysator for kreativitet og innovation (8749/1/09 REV 1)

| — | Rådets konklusioner om kulturens bidrag til den regionale og lokale udvikling (EUT C 135 af 26.5.2010, s. 15) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om kulturens bidrag til den regionale og lokale udvikling (EUT C 135 af 26.5.2010, s. 15)

| — | Rådets konklusioner om kulturarv som en strategisk ressource i et bæredygtigt Europa (EUT C 183 af 14.6.2014, s. 36) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om kulturarv som en strategisk ressource i et bæredygtigt Europa (EUT C 183 af 14.6.2014, s. 36)

| — | Rådets konklusioner om deltagerorienteret forvaltning af kulturarven (EUT C 463 af 23.12.2014, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om deltagerorienteret forvaltning af kulturarven (EUT C 463 af 23.12.2014, s. 1)

| — | Rådets konklusioner om fremme af adgang til kultur via digitale midler med fokus på publikumsudvikling (EUT C 425 af 12.12.2017, s. 4) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om fremme af adgang til kultur via digitale midler med fokus på publikumsudvikling (EUT C 425 af 12.12.2017, s. 4)

| — | Rådets konklusioner om behovet for at fremhæve kulturarven i alle politikker i EU (EUT C 196 af 8.6.2018, s. 20) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om behovet for at fremhæve kulturarven i alle politikker i EU (EUT C 196 af 8.6.2018, s. 20)

| — | Rådets konklusioner om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (EUT C 460 af 21.12.2018, s. 12) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (EUT C 460 af 21.12.2018, s. 12)

| — | Rådets konklusioner om unge kreative generationer (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 34) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om unge kreative generationer (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 34)

| — | Rådets konklusioner om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser og en handlingsramme (EUT C 192 af 7.6.2019, s. 6). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser og en handlingsramme (EUT C 192 af 7.6.2019, s. 6).

Resolutioner

| — | Resolution vedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Rådet den 13. november 1986, om bevarelse af Europas arkitektoniske arv (EFT C 320 af 13.12.1986, s. 1) |
| --- | --- |

—

Resolution vedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Rådet den 13. november 1986, om bevarelse af Europas arkitektoniske arv (EFT C 320 af 13.12.1986, s. 1)

| — | Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den kulturelle dimension af bæredygtig udvikling (EUT C 410 af 6.12.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den kulturelle dimension af bæredygtig udvikling (EUT C 410 af 6.12.2019, s. 1).

Kommissionen

Meddelelser

| — | På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa (COM(2014) 477 final) |
| --- | --- |

—

På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa (COM(2014) 477 final)

| — | Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur — Europa-Kommissionens bidrag til stats- og regeringschefernes møde i Göteborg den 17. november 2017 (COM(2017) 673 final) |
| --- | --- |

—

Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur — Europa-Kommissionens bidrag til stats- og regeringschefernes møde i Göteborg den 17. november 2017 (COM(2017) 673 final)

| — | En ny europæisk kulturdagsorden (COM(2018) 267 final) |
| --- | --- |

—

En ny europæisk kulturdagsorden (COM(2018) 267 final)

| — | Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final). |
| --- | --- |

—

Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final).

Fælles meddelelse fra Europa-Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik

| — | En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (JOIN(2016) 29 final). |
| --- | --- |

—

En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (JOIN(2016) 29 final).

Bekendtgørelser

| — | Retningslinjer for rapportering om katastroferisikostyring, artikel 6, stk. 1, litra d), i afgørelse nr. 1313/2013/EU (EUT C 428 af 20.12.2019, s. 8). |
| --- | --- |

—

Retningslinjer for rapportering om katastroferisikostyring, artikel 6, stk. 1, litra d), i afgørelse nr. 1313/2013/EU (EUT C 428 af 20.12.2019, s. 8).

Arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene

| — | Europæisk handlingsprogram for kulturarv (SWD(2018) 491 final). |
| --- | --- |

—

Europæisk handlingsprogram for kulturarv (SWD(2018) 491 final).

Rapporter

| — | Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede vurdering af det europæiske år for kulturarv 2018 (COM(2019) 548 final). |
| --- | --- |

—

Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede vurdering af det europæiske år for kulturarv 2018 (COM(2019) 548 final).

Undersøgelser

| — | Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters. A comparative analysis of risk management in the EU — Study (april 2018). |
| --- | --- |

—

Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters. A comparative analysis of risk management in the EU — Study (april 2018).

De Forenede Nationer

| — | Hyogohandlingsplanen for 2005-2015 vedrørende opbygning af nationers og samfunds modstandskraft over for katastrofer. |
| --- | --- |

—

Hyogohandlingsplanen for 2005-2015 vedrørende opbygning af nationers og samfunds modstandskraft over for katastrofer.

| — | Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030 |
| --- | --- |

—

Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030

UNESCO

| — | Konvention om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt (Haagerkonventionen, 1954) |
| --- | --- |

—

Konvention om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt (Haagerkonventionen, 1954)

| — | Konvention om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv (1972) |
| --- | --- |

—

Konvention om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv (1972)

| — | Konvention om beskyttelse af undervandskulturarven (2001) |
| --- | --- |

—

Konvention om beskyttelse af undervandskulturarven (2001)

| — | Charter om bevarelse af den digitale kulturarv (2003) |
| --- | --- |

—

Charter om bevarelse af den digitale kulturarv (2003)

| — | Konvention til beskyttelse af den immaterielle kulturarv (2003) |
| --- | --- |

—

Konvention til beskyttelse af den immaterielle kulturarv (2003)

| — | Strategy for Risk Reduction at World Heritage Properties (revideret udgave, 2007) |
| --- | --- |

—

Strategy for Risk Reduction at World Heritage Properties (revideret udgave, 2007)

| — | Managing Disaster Risks for World Heritage (håndbog, juni 2010) |
| --- | --- |

—

Managing Disaster Risks for World Heritage (håndbog, juni 2010)

| — | Budapest Declaration on World Heritage (vedtaget af Verdensarvskomitéen i juni 2002). |
| --- | --- |

—

Budapest Declaration on World Heritage (vedtaget af Verdensarvskomitéen i juni 2002).

Europarådet

| — | Rammekonvention om kulturarvens værdi for samfundet (Farokonventionen, 2005) |
| --- | --- |

—

Rammekonvention om kulturarvens værdi for samfundet (Farokonventionen, 2005)

| — | Henstilling CM/Rec (2017)1 til medlemsstaterne om den europæiske kulturarvsstrategi for det 21. århundrede (2017) |
| --- | --- |

—

Henstilling CM/Rec (2017)1 til medlemsstaterne om den europæiske kulturarvsstrategi for det 21. århundrede (2017)

| — | Konvention om lovovertrædelser vedrørende kulturgenstande (2017) |
| --- | --- |

—

Konvention om lovovertrædelser vedrørende kulturgenstande (2017)

| — | Overenskomst mellem Europa og Middelhavslandene om risici for større ulykker (EUR-OPA). |
| --- | --- |

—

Overenskomst mellem Europa og Middelhavslandene om risici for større ulykker (EUR-OPA).

Andre undersøgelser

| — | First Aid to Cultural Heritage in Times of Crisis (ICCROM og Prince Claus Fund for Culture and Development, 2018) |
| --- | --- |

—

First Aid to Cultural Heritage in Times of Crisis (ICCROM og Prince Claus Fund for Culture and Development, 2018)

| — | European Quality Principles for EU-funded Interventions with Potential Impact upon Cultural Heritage (ICOMOS, 2019) |
| --- | --- |

—

European Quality Principles for EU-funded Interventions with Potential Impact upon Cultural Heritage (ICOMOS, 2019)

| — | Global Risks Report 2020 (Det Verdensøkonomiske Forum). |
| --- | --- |

—

Global Risks Report 2020 (Det Verdensøkonomiske Forum).

---

Europa-Kommissionen

| 5.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 186/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 186/7

---

Euroens vekselkurs (1)

4. juni 2020

(2020/C 186/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1250 |
| JPY | japanske yen | 122,48 |
| DKK | danske kroner | 7,4557 |
| GBP | pund sterling | 0,89685 |
| SEK | svenske kroner | 10,4172 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0786 |
| ISK | islandske kroner | 148,50 |
| NOK | norske kroner | 10,6048 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,623 |
| HUF | ungarske forint | 344,90 |
| PLN | polske zloty | 4,4372 |
| RON | rumænske leu | 4,8373 |
| TRY | tyrkiske lira | 7,5868 |
| AUD | australske dollar | 1,6276 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5203 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7189 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7510 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5758 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 368,73 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,0059 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0066 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5725 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 856,88 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8077 |
| PHP | filippinske pesos | 56,109 |
| RUB | russiske rubler | 77,8132 |
| THB | thailandske bath | 35,539 |
| BRL | brasilianske real | 5,6989 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,4761 |
| INR | indiske rupee | 84,9320 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1250

JPY

japanske yen

122,48

DKK

danske kroner

7,4557

GBP

pund sterling

0,89685

SEK

svenske kroner

10,4172

CHF

schweiziske franc

1,0786

ISK

islandske kroner

148,50

NOK

norske kroner

10,6048

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,623

HUF

ungarske forint

344,90

PLN

polske zloty

4,4372

RON

rumænske leu

4,8373

TRY

tyrkiske lira

7,5868

AUD

australske dollar

1,6276

CAD

canadiske dollar

1,5203

HKD

hongkongske dollar

8,7189

NZD

newzealandske dollar

1,7510

SGD

singaporeanske dollar

1,5758

KRW

sydkoreanske won

1 368,73

ZAR

sydafrikanske rand

19,0059

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0066

HRK

kroatiske kuna

7,5725

IDR

indonesiske rupiah

15 856,88

MYR

malaysiske ringgit

4,8077

PHP

filippinske pesos

56,109

RUB

russiske rubler

77,8132

THB

thailandske bath

35,539

BRL

brasilianske real

5,6989

MXN

mexicanske pesos

24,4761

INR

indiske rupee

84,9320

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 5.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 186/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 186/8

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 186/03)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), inden for en frist på tre måneder fra datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Queijo Terrincho«

EU-nr.: PDO-PT-0218-AM01 — 19.9.2016

BOB (X) BGB ()

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Ansøgende sammenslutning

QUEITEQ — Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. (sammenslutningen af fåremælkeproducenter i regionen Terra Quente).

Legitim interesse

Producentsammenslutningen, som er dannet af aktører, der beskæftiger sig med »Queijo Terrincho« (producenter og forarbejdningsvirksomheder), har en legitim interesse i at indgive denne ændringsansøgning. QUEITEQ — Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. er den producentsammenslutning, som havde ansvaret for den oprindelige registreringsansøgning.

| Sammenslutningens navn | QUEITEQ — Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. |
| --- | --- |
| Sammenslutningstype | Mere end én person |
| Deltagere | Producenter, forarbejdningsvirksomheder |
| Adresse | Quinta Branca, Larinho |
| 5160 Torre de Moncorvo |

Sammenslutningens navn

QUEITEQ — Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L.

Sammenslutningstype

Mere end én person

Deltagere

Producenter, forarbejdningsvirksomheder

Adresse

Quinta Branca, Larinho

5160 Torre de Moncorvo

Land

Portugal

Tlf.

+351 279258090

E-mail

queitec@sapo.pt

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Portugal

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☐ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: tilføjelse af et produktlogo.

4.   Type ændring

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

Alle ændringerne vedrører varespecifikationen, idet der aldrig har været offentliggjort et enhedsdokument.

Beskrivelse af produktet

Ændring 1

| — | Det spænd, der tidligere var angivet i den oprindelige varespecifikation for ostens diameter (13-20 cm) og vægt (0,8-1,2 kg), ændres til henholdsvis 12-20 cm og 0,7-1,1 kg. |
| --- | --- |

—

Det spænd, der tidligere var angivet i den oprindelige varespecifikation for ostens diameter (13-20 cm) og vægt (0,8-1,2 kg), ændres til henholdsvis 12-20 cm og 0,7-1,1 kg.

| — | Der indføres en ny ostestørrelse — »merendeira« (madpakke) — som ikke tidligere har været omtalt i den oprindelige varespecifikation, med en diameter på 8-12 cm, en højde på 3-6 cm og en vægt på 0,35-0,55 kg. |
| --- | --- |

—

Der indføres en ny ostestørrelse — »merendeira« (madpakke) — som ikke tidligere har været omtalt i den oprindelige varespecifikation, med en diameter på 8-12 cm, en højde på 3-6 cm og en vægt på 0,35-0,55 kg.

| — | Det spænd, der tidligere var tilladt ifølge den oprindelige varespecifikation for fedt i tørstof og vand i fedtfri ostemasse på henholdsvis 45-60 % og 55-65 %, ændres til: 25-50 % fedt i tørstof og 35-60 % vand i fedtfri ostemasse. |
| --- | --- |

—

Det spænd, der tidligere var tilladt ifølge den oprindelige varespecifikation for fedt i tørstof og vand i fedtfri ostemasse på henholdsvis 45-60 % og 55-65 %, ændres til: 25-50 % fedt i tørstof og 35-60 % vand i fedtfri ostemasse.

| — | Selv om det ikke tidligere har været angivet i den oprindelige varespecifikation, specificeres nu den laveste temperatur, der tillades til langvarig opbevaring af »Queijo Terrincho« og »Queijo Terrincho«Velho (lagret), nemlig – 11 °C, som er højere end den temperatur, hvorved osten fryser (– 12 °C). Dermed bevares ostemassens karakteristiske aroma, smag og tekstur. |
| --- | --- |

—

Selv om det ikke tidligere har været angivet i den oprindelige varespecifikation, specificeres nu den laveste temperatur, der tillades til langvarig opbevaring af »Queijo Terrincho« og »Queijo Terrincho«Velho (lagret), nemlig – 11 °C, som er højere end den temperatur, hvorved osten fryser (– 12 °C). Dermed bevares ostemassens karakteristiske aroma, smag og tekstur.

Disse ændringer foretages på grund af ændrede forbrugsvaner, som går i retning af mindre oste med lavere fedtindhold og bedre lagringsevne og holdbarhed, således at udbuddet kan tilpasses den aktuelle efterspørgsel efter mindre portioner, som er brugsklare til bestemte kulinariske formål (udskårne og færdigpakkede). Ændringerne foretages også, fordi resultaterne af de test, der er udført gennem de seneste år, viser, at der er behov for at korrigere de oprindelige værdier (tilladt indhold af vand og fedt) for at afspejle virkeligheden.

Ændring 2

| — | To nye former for opbevaring og præsentation, som ikke tidligere har været angivet i den oprindelige varespecifikation, specificeres nu for »Queijo Terrincho«Velho, som modnes eller lagres i mindst 90 dage og tillige må præsenteres til salg overtrukket med rød peberpasta eller skåret i stykker og lagt i beholdere med jomfruolivenolie. |
| --- | --- |

—

To nye former for opbevaring og præsentation, som ikke tidligere har været angivet i den oprindelige varespecifikation, specificeres nu for »Queijo Terrincho«Velho, som modnes eller lagres i mindst 90 dage og tillige må præsenteres til salg overtrukket med rød peberpasta eller skåret i stykker og lagt i beholdere med jomfruolivenolie.

Anvendelsen af disse nye former er velbegrundet, idet de øger ostens lagringsevne og holdbarhed og imødekommer forbrugernes efterspørgsel efter ost overtrukket med rød peberpasta eller skåret i stykker og lagt i beholdere med jomfruolivenolie, hvilket er præsentationer, som forbrugerne hurtigt har lært at forbinde med oste, som er lagret længere, f.eks. »Queijo Terrincho«Velho. Endvidere er disse former for præsentation, nemlig ost overtrukket med rød peberpasta eller skåret i stykker og lagt i beholdere med jomfruolivenolie, teknikker, som længe har vært brugt lokalt.

Disse ændringer skal opfylde nye behov i markedet uden at ændre de iboende egenskaber, som giver produktet dets særlige karakter.

Disse ændringer vedrører også afsnittet »Produktionsmetode«, som nu beskriver betingelserne for fremstilling af »Queijo Terrincho«Velho, og afsnittet »Mærkning« for så vidt angår betegnelsen »Queijo Terrincho«Velho.

Geografisk område

Ændring 3

Det geografiske område er uændret.

Den oprindelige ordlyd: »Artikel 1

Det område, hvori »Queijo Terrincho« fremstilles og modnes, er begrænset til kommunerne Mogadouro, Alfândega da Fé, Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães og Macedo de Cavaleiros (med undtagelse af sognene Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós og Soutelo de Mourisco) i distriktet Bragança, sognene Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales og Possacos i kommunen Valpaços i distriktet Vila Real, kommunen São João da Pesqueira (med undtagelse af sognene Riodades og Paredes da Beira) i distriktet Viseu, kommunen Vila Nova de Foz Côa, sognene Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto og Meda i kommunen Meda og sognene Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres og Mata de Lobos i kommunen Figueira de Castelo Rodrigo i distriktet Guarda, som er beliggende i Terra Quente og den øvre Douro-dal.«

erstattes af følgende tekst:

»Det område, hvori produktet fremstilles og modnes, er begrænset til kommunerne Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães og Macedo de Cavaleiros (med undtagelse af sognene Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós og Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (med undtagelse af sognene Riodades og Paredes da Beira) og Vila Nova de Foz Côa og til sognene Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales og Possacos i kommunen Valpaços, sognene Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto og Meda i kommunen Meda og sognene Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres og Mata de Lobos i kommunen Figueira de Castelo Rodrigo.«

Henvisningerne til de distrikter, der udgør en del af underområderne Terra Quente og den øvre Douro-dal, slettes i varespecifikationen for at gøre teksten tydeligere, idet de angivne kommuner klart definerer de administrative grænser, der kræves anført med henblik på overholdelse af artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

Produktionsmetode

Produktionsmetode

Ændring 4

Der anføres nu information, som ikke optrådte i den oprindelige varespecifikation, vedrørende de processer, der indgår i fremstillingsetapen, nemlig forarbejdning af mælken (opvarmning og koagulering), afdrypning af vallen (presning), bearbejdning og modning (vending og vask).

Ændringerne skyldes behovet for at oplyse om de processer, der indgår i fremstillingsetapen, særlig dem, der er afgørende for, at det færdige produkt stemmer overens med produktbeskrivelsen, specifikt hvad angår koaguleringsfasen og bearbejdningen af ostemassen.

| — | Selv om det ikke tidligere har været angivet i den oprindelige varespecifikation, bestemmes det nu, at mælken skal forarbejdes umiddelbart efter malkningen. Hvis dette ikke er muligt, skal den opbevares ved højst 6 °C. |
| --- | --- |

—

Selv om det ikke tidligere har været angivet i den oprindelige varespecifikation, bestemmes det nu, at mælken skal forarbejdes umiddelbart efter malkningen. Hvis dette ikke er muligt, skal den opbevares ved højst 6 °C.

| — | Selv om det i den oprindelige varespecifikation var angivet, at mælken skal opvarmes til en fast temperatur på 35 °C, specificeres nu et spænd for den optimale temperatur, som mælken skal nå op på, før der tilsættes løbe (koaguleringstemperatur: 30-35 °C), for at bringe processen i bedre overensstemmelse med de faktiske forhold. |
| --- | --- |

—

Selv om det i den oprindelige varespecifikation var angivet, at mælken skal opvarmes til en fast temperatur på 35 °C, specificeres nu et spænd for den optimale temperatur, som mælken skal nå op på, før der tilsættes løbe (koaguleringstemperatur: 30-35 °C), for at bringe processen i bedre overensstemmelse med de faktiske forhold.

Foruden anvendelse af vægte og håndpresser som bestemt i den oprindelige varespecifikation tillades nu også pneumatiske presser med en pressetid på 3-5 timer i overensstemmelse med den allerede anvendte teknologi. Denne ændring skyldes blot den teknologiske udvikling, som kan udnyttes under fremstillingsprocessen, og har ingen indvirkning på det færdige produkts egenskaber.

| — | Som i den oprindelige varespecifikation foregår modnings- eller lagringsprocessen i naturlige modningsfaciliteter eller i et kontrolleret miljø. Det spænd, der gælder for den relative luftfugtigheds udsving under denne proces, ændres til 80-90 % i stedet for 80-85 % i den oprindelige varespecifikation. |
| --- | --- |

—

Som i den oprindelige varespecifikation foregår modnings- eller lagringsprocessen i naturlige modningsfaciliteter eller i et kontrolleret miljø. Det spænd, der gælder for den relative luftfugtigheds udsving under denne proces, ændres til 80-90 % i stedet for 80-85 % i den oprindelige varespecifikation.

| — | For at supplere beskrivelsen af produktionsmetoden defineres nu ligeledes en øvre og nedre grænse, som ikke var fastsat i den oprindelige varespecifikation, for temperatur (8-14 °C) og fugtighed (75-85 %) under modningsprocessen for »Queijo Terrincho«Velho. |
| --- | --- |

—

For at supplere beskrivelsen af produktionsmetoden defineres nu ligeledes en øvre og nedre grænse, som ikke var fastsat i den oprindelige varespecifikation, for temperatur (8-14 °C) og fugtighed (75-85 %) under modningsprocessen for »Queijo Terrincho«Velho.

Velho

Ændring 5

| — | I den oprindelige varespecifikation var følgende tidligere bestemt: »Fårebesætninger af racen Churra da Terra Quente, som opdrættes i området, og hvis særlige egenskaber er velegnede hertil, udgør den primære husdyrbrugsaktivitet, og de lever hovedsagelig af foder ved græsning på græsgange og i enge. Græsgangene omfatter højland, brakjorder og store arealer af uopdyrket jord med groft og sparsomt græsdække. Her er der imidlertid ikke tilstrækkeligt med græs, så dyrene må også græsse i enge og fodres med sekundært foder: rug, byg, roe, linser og løv fra træer som ask, elm, eg, mandel og oliven samt vinstokke.« |
| --- | --- |

—

I den oprindelige varespecifikation var følgende tidligere bestemt: »Fårebesætninger af racen Churra da Terra Quente, som opdrættes i området, og hvis særlige egenskaber er velegnede hertil, udgør den primære husdyrbrugsaktivitet, og de lever hovedsagelig af foder ved græsning på græsgange og i enge. Græsgangene omfatter højland, brakjorder og store arealer af uopdyrket jord med groft og sparsomt græsdække. Her er der imidlertid ikke tilstrækkeligt med græs, så dyrene må også græsse i enge og fodres med sekundært foder: rug, byg, roe, linser og løv fra træer som ask, elm, eg, mandel og oliven samt vinstokke.«

Da der ikke vokser nok græs, jf. den oprindelige varespecifikation, indføres også muligheden for at fodre med f.eks. halm og hø fra egen bedrift eller høstet hos andre fåreavlere og foderafgrøder af efterårs-/vintersæd (havre, vikke, rug og gul lupin) og vårsæd (majs og sorghum) fra bedrifter inden for det afgrænsede geografiske område.

Teksten affattes nu i stedet som følger: »Her er der imidlertid ikke tilstrækkeligt med græs, så dyrene må også græsse i enge og fodres med sekundært foder: rug, byg, roe, linser og løv fra træer som ask, elm, eg, mandel og oliven samt vinstokke fra det geografiske område.«

| — | Fårenes fulde foderration kommer fra det geografiske område, selv om der nu er mulighed for at gøre brug af foder fra andre regioner i mangelsituationer, men foder udefra må aldrig overstige 50 % af den årlige mængde tørstof. Foder udefra skal være de samme fodertyper og have samme sammensætning som foderet fra det geografiske område. |
| --- | --- |

—

Fårenes fulde foderration kommer fra det geografiske område, selv om der nu er mulighed for at gøre brug af foder fra andre regioner i mangelsituationer, men foder udefra må aldrig overstige 50 % af den årlige mængde tørstof. Foder udefra skal være de samme fodertyper og have samme sammensætning som foderet fra det geografiske område.

Ændring 6

Artikel 4 i den oprindelige version af varespecifikationen slettes:

»Artikel 4

Emballering og præsentation

Osten skal altid være emballeret i uskadeligt materiale, som ikke reagerer med indholdet.

Osten skal altid være færdigpakket, og emballeringen skal altid foregå i overensstemmelse med god hygiejnepraksis og under forhold, som sikrer opretholdelse af ostens renhed og egenskaber under normal opbevaring og salg.

Denne proces skal udføres af producenten.«

Disse beskrivelser erstattes af begrundelsen for, at der findes specifikke regler for emballering, ved at følgende afsnit tilføjes for yderligere at begrunde behovet for, at færdigpakningen af produktet udføres af producenten.

»Udskæring og emballering skal foregå inden for det afgrænsede geografiske område for at bevare produktets integritet og garantere de egenskaber, der giver det den særlige karakter, som let kan ændres ved flere på hinanden følgende processer og/eller håndteringsfaser udført over et vist tidsrum.«

Ændring 7

| — | Følgende tekst, som ikke findes i den oprindelige varespecifikation, tilføjes for at forklare produktionen af de forskellige former for »Queijo Terrincho«Velho: |
| --- | --- |

—

Følgende tekst, som ikke findes i den oprindelige varespecifikation, tilføjes for at forklare produktionen af de forskellige former for »Queijo Terrincho«Velho:

Velho

»Queijo Terrincho«Velho er en ost, der lagres i mindst 90 dage og overtrækkes med pasta af rød peber og brændevin af presserester af druer eller jomfruolivenolie. Den kan også være lagt i jomfruolivenolie.

Velho

»Queijo Terrincho«Velho med overtræk af rød peber fremstilles ved at overtrække ost, som er lagret i mindst 90 dage, med en blanding af rød peber og brændevin af presserester af druer eller en blanding af rød peber og jomfruolivenolie. Den røde peber forarbejdes til en pasta ved at blande den med brændevin af presserester af druer eller jomfruolivenolie, når osten skal overtrækkes Blandingen skal anvendes til en enkelt påføring for at sikre, at den har den rette tekstur og smag. Der bruges ca. 250 ml brændevin af presserester af druer eller 250 ml jomfruolivenolie til 1 kg rød peber.

Velho

Ovennævnte teknikker har længe været anvendt i området for at øge ostens lagringsevne og holdbarhed.

Ændring 8

Mærkning

Mærkning

Artikel 5 i den oprindelige version af varespecifikationen slettes:

»Artikel 5

Mærkning og markedsføring

Etiketterne på ostene skal indeholder følgende:

| 1. | Varebetegnelsen »Queijo Terrincho« |
| --- | --- |

1.

Varebetegnelsen »Queijo Terrincho«

| 2. | Fedtindhold 45-60 % |
| --- | --- |

2.

Fedtindhold 45-60 %

| 3. | Nettovægt (udtrykt i g eller kg) |
| --- | --- |

3.

Nettovægt (udtrykt i g eller kg)

| 4. | Mindst holdbar til og med (måned og år) |
| --- | --- |

4.

Mindst holdbar til og med (måned og år)

| 5. | Ost fremstillet af ren rå fåremælk |
| --- | --- |

5.

Ost fremstillet af ren rå fåremælk

| 6. | Fabrikantens navn og adresse. |
| --- | --- |

6.

Fabrikantens navn og adresse.

Etiketten skal være påsat ostens over- eller underside.

Osten må sælges til forbrugeren i portioner, såfremt disse er præemballerede.«

Ovenstående generiske henvisninger i artikel 5 i den oprindelige version af varespecifikationen, som oprindelig blev registreret, slettes og erstattes af kravet om, at mærkningen afhængigt af produkttypen skal indeholde produktets logo og ordene »»QUEIJO TERRINCHO« — Denominação de Origem Protegida« (»QUEIJO TERRINCHO« — beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller »»QUEIJO TERRINCHO« — DOP« (»QUEIJO TERRINCHO« — BOB) eller »»QUEIJO TERRINCHO«VELHO — Denominação de Origem Protegida« (»QUEIJO TERRINCHO«VELHO — beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller »»QUEIJO TERRINCHO«VELHO — DOP« (»QUEIJO TERRINCHO« VELHO — BOB) i overensstemmelse med varespecifikationen.

VELHO

VELHO

VELHO

Ændringerne skyldes behovet for at bringe mærkningskravene i overensstemmelse med produktbeskrivelsen og slette de generiske henvisninger.

Ændring 9

Artikel 6 i den oprindelige version af varespecifikationen slettes:

»Artikel 6

| 1. | Kun får af racen Churra da Terra Quente egner sig til at producere mælk til fremstilling af »Queijo Terrincho«, når de opdrættes i produktionsområdet som defineret i artikel 1 i disse regler. |
| --- | --- |

1.

Kun får af racen Churra da Terra Quente egner sig til at producere mælk til fremstilling af »Queijo Terrincho«, når de opdrættes i produktionsområdet som defineret i artikel 1 i disse regler.

| 2. | Alle besætninger skal officielt være anerkendt som brucellosefri og må ikke udvise tegn på sygdom, som kan overføres gennem mælken. |
| --- | --- |

2.

Alle besætninger skal officielt være anerkendt som brucellosefri og må ikke udvise tegn på sygdom, som kan overføres gennem mælken.

| 3. | Besætningerne skal overvåges for at sikre, at enhver behandling af dyrene opfylder de anbefalede tilbageholdelsestider. |
| --- | --- |

3.

Besætningerne skal overvåges for at sikre, at enhver behandling af dyrene opfylder de anbefalede tilbageholdelsestider.

| 4. | Hygiejnereglerne skal overholdes i malkerum og under transport af mælken til forarbejdningsstedet. |
| --- | --- |

4.

Hygiejnereglerne skal overholdes i malkerum og under transport af mælken til forarbejdningsstedet.

| 5. | Ostemejerierne skal opfylde de tekniske og funktionelle sundheds- og hygiejnebetingelser, som er fastsat i loven. |
| --- | --- |

5.

Ostemejerierne skal opfylde de tekniske og funktionelle sundheds- og hygiejnebetingelser, som er fastsat i loven.

| 6. | I alle anlæg, hvor der fremstilles ost, skal der føres journal over den modtagne mælk, produktionen, modningen og markedsføringen.« |
| --- | --- |

6.

I alle anlæg, hvor der fremstilles ost, skal der føres journal over den modtagne mælk, produktionen, modningen og markedsføringen.«

Oplysningerne i første afsnit med hensyn til fåreracen indføjes i punkt 3.2 i enhedsdokumentet, hvor produktet beskrives, og det tilsvarende punkt 2 i varespecifikationen.

Afsnit 2-6 slettes, idet de vedrører regler, som er gældende overalt for dette erhverv og allerede er fastlagt i den almindelige lovgivning.

Ændring 10

Henvisninger til forpligtelser pålagt producentsammenslutninger og erhvervsdrivende og til overtrædelser og sanktioner, som fremgik af den oprindelige varespecifikations artikel 7, 8, 9 og 10, slettes også, idet de ikke er en integrerende del af varespecifikationen og vedrører regler, som er gældende overalt for ostefremstilling og allerede er fastlagt i den almindelige lovgivning.

Ændring 11

Tilknytning

Tilknytning

For så vidt angår sammenhængen mellem det afgrænsede geografiske område og produktets egenskaber bliver ordlyden af artikel 1 i den oprindelige version af varespecifikationen:

»Artikel 1

Det vidtstrakte område dækker 400 000 ha og består af gravsænkninger (Mirandela-Vilariça), dybe erosionskløfter (Baixo-Coa, Sabor og øvre Douro) og plateauer i højder af 600-800 m over havet. Terrænet giver området de enestående klimatiske forhold, som varierer fra subatlantisk til halvtørt middelhavsklima. Når man bevæger sig i østlig retning langs Douro-floden, bliver fastlandsklimaets påvirkning mere udpræget, jo tættere man kommer plateauerne.

Det er et område, hvor de klimatiske og topografiske forhold har medført en stor afgrødevariation. Det er kendetegnet ved landskaber beplantet med vinstokke og oliventræer, voksende arealer udlagt til olivendyrkning, områder med en blanding af oliven- og mandeltræer, regnbaseret korndyrkning (brak og korn) og en blanding af afgrøder, enten i områder, hvor der er ikke findes vand til kunstvanding, eller i de mest frugtbare dale (Mirandela og Vale da Vilariça). På grund af økonomi fokuserer landbrugerne ofte mest på dyrkning af oliven og vin.

Fårebesætninger af racen Churra da Terra Quente, som opdrættes i området, og hvis særlige egenskaber er velegnede hertil, udgør til gengæld den primære husdyrbrugsaktivitet, og de lever hovedsagelig af foder ved græsning på græsgange og i enge. Græsgangene omfatter højland, brakjorder og store arealer af uopdyrket jord med groft og sparsomt græsdække.

»Her er der imidlertid ikke tilstrækkeligt med græs, så dyrene må også græsse i enge og fodres med sekundært foder: rug, byg, roe, linser og løv fra træer som ask, elm, eg, mandel og oliven samt vinstokke fra det geografiske område.« Her har fårene deres permanente græsarealer. Næsten året rundt opholder fårene sig om natten i indelukker eller fårefolde på landbrugsjorden.

Det er denne blanding af højland, tørre plateauer, klar himmel og specifikke miljømæssige forhold, som sammen med de traditionelle landbrugsmetoder bidrager til de særlige egenskaber i den mælk, som produceres af får af racen Churra da Terra Quente (Terrincha).

Denne mælk giver, når den forarbejdes ved hjælp af de færdigheder og den ekspertise, som de lokale landbrugere har givet videre fra generation til generation, en ost med et enestående særpræg«

erstattet af følgende tekst:

»»Queijo Terrincho«-ostens kvalitet skyldes udelukkende de naturlige og menneskelige faktorer, der knytter sig til det afgrænsede geografiske område.

Der findes beretninger, som knytter udbredelsen af produktionen af fåreost til Middelalderens kristne klostre i denne og andre egne. Den bedste dokumentation for oprindelsen til denne ost er muligvis, at det område i regionen Terra Quente Transmontana, hvorfra fåreracen Churra da Terra Quente stammer, nemlig Vale da Vilariça, og nærmere bestemt Quinta da Terrincha, har givet racen dens alternative navn, »Terrincha«, og også osten dens navn »Terrincho«. Dette viser, at der i dette delområde er en konvergens mellem naturlige og menneskelige faktorer, som kendetegner hele produktionsområdet.

Terra Quente Transmontana og den øvre Douro-dal, som er det område, hvor det afgrænsede geografiske område er beliggende, var oprindelig hjemsted for en meget hårdfør og veltilpasset fårerace kaldet Badana. Det var af denne race, at Churra da Terra Quente-racen blev fremavlet i slutningen af det 19. århundrede ved krydsning med Mondegueiro-væddere. Racen nåede sit fulde udtryk fra midten af det 20. århundrede. Racen er derfor hårdfør, godt tilpasset til området og ganske frugtbar, idet der ofte fødes tvillinger. Racen giver en moderat mængde kød, men da den primært er mælkeproducerende, er den tæt knyttet til ostefremstillingen i regionen.

Regionen består af bakkede plateauer med en del stejle skrænter og sure, ikke særlig frugtbare jorde med enkelte lommer af god landbrugsjord. Nedbøren, der er koncentreret i vintermånederne, forbruges til fulde under den lange, tørre sommer. Alt dette indebærer, at der ikke er en konstant foderforsyning, idet der om foråret er rigeligt, men om sommeren knaphed.

Disse forhold påvirker stærkt fordelingen af afgrøder i regionen og begunstiger de traditionelle, ekstensive produktionssystemer, hvorfor Churra da Terra Quente-får, der opdrættes på denne måde, producerer mælk med egenskaber, der gør, at når den forarbejdes af de lokale landbrugere ved hjælp af deres ældgamle færdigheder og knowhow, opnås en meget særegen ost, som har stået sin prøve.

Den milde aroma og smag, som bliver stærkere og mere intens, efterhånden som »Queijo Terrincho« lagres, har derfor sine egenskaber fra den rene råmælk, der anvendes, og er tæt knyttet til fåreracen og den typiske vegetation i højlandet og engene, som udgør en afgørende del af foderrationen for får, der opdrættes i det afgrænsede geografiske område.

Ostemassens tætte og ensartede tekstur, farve og let cremede udseende er resultatet af en håndværksproces, som bygger på de lokale landbrugeres viden, især om, hvordan man bearbejder ostemassen og håndterer osten således, at vallen afdryppes, og ostemassen bliver kompakt.

Modnings- og lagringsprocessen foregår i naturlige modningsfaciliteter i et kontrolleret miljø på følgende betingelser.

| Modning og lagring | »Queijo Terrincho« | »Queijo Terrincho«Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatur (°C) | 5-12 | 8-14 |
| Fugtighed (%) | 80-90 | 75-85 |
| Antal dage, mindst | 30 | 90 |

Modning og lagring

»Queijo Terrincho«

»Queijo Terrincho«Velho

Temperatur (°C)

5-12

8-14

Fugtighed (%)

80-90

75-85

Antal dage, mindst

30

90

Opretholdelsen af disse betingelser og udvisning af den fornødne omhu under processen — navnlig med hensyn til vask af osten, hvis hyppighed afhænger af udseendet på skorpen, som altid skal fremstå glat og ren — er faser, som bygger på lokal knowhow og er bestemmende for, at den fremstillede ost har en ostemasse med den ønskede tekstur, farve og udseende.

Den lokale knowhow er også tydelig i anvendelsen af de traditionelle opbevaringsteknikker, som forbindes med oste, der er lagret i længere tid, og som gør det muligt at opbevare produktet længere, uden at det ændrer sine særlige egenskaber. Dette er tilfældet for så vidt angår overtrækningen af ostens skorpe med rød peberpasta — en halvfast blanding af rød peber og brændevin af presserester af druer eller af rød peber og jomfruolivenolie fremstillet lokalt i traditionelle destillerier eller olivenoliemøller — og for så vidt angår opbevaringen af osten i beholdere fyldt med jomfruolivenolie efter bortskæring af skorpen og udskæring af osten.

Med hensyn til sammenhængen mellem menneskelige faktorer og produktet anses »Queijo Terrincho« for at være traditionel for dette Trás-os-Montes-område, og produktionsmetoden og opbevaringsteknikkerne er blevet videreført fra generation til generation og anvendes den dag i dag.«

Ordlyden af artikel 1 i den oprindelige varespecifikation er blevet revideret for at give en mere præcis beskrivelse af de naturlige faktorer, nemlig jordbunds- og klimaforholdene, de menneskelige faktorer og den lokale knowhow, som er de særlige træk ved det geografiske område, hvorfra produktet har sine egenskaber. Det forklares, hvordan det geografiske områdes egenskaber påvirker produktets identificerede særlige egenskaber, idet det anføres, at kvaliteten af »Queijo Terrincho« udelukkende skyldes de naturlige og menneskelige faktorer, der knytter sig til det afgrænsede geografiske område.

Teksten er blevet omformuleret for at overholde bestemmelserne om affattelse af enhedsdokumentet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, navnlig punkt 5 (Tilknytning til det geografiske område), da det er altafgørende, at enhedsdokumentet giver en grundig og sammenhængende redegørelse for, hvordan årsagssammenhængen fastslås, og dette var ikke tilfældet med den oprindelige ordlyd.

Andet

Andet

Anvendelse af produktets logo er nu obligatorisk.

ENHEDSDOKUMENT

»Queijo Terrincho«

»Queijo Terrincho«

EU-nr.: PDO-PT-0218-AM01 —
  19.9.2016

EU-nr.: PDO-PT-0218-AM01 —

19.9.2016

BGB () BOB (X)

BGB () BOB (X)

1.   Betegnelse

Betegnelse

»Queijo Terrincho«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Queijo Terrincho« betegner den modnede ost, som fremstilles ved langsom afdrypning af vallen fra ostemassen, der opnås ved koagulering af ren rå fåremælk fra Churra da Terra Quente-får tilsat animalsk løbe. »Queijo Terrincho« har en minimumsmodningsperiode på 30 dage. Hvis osten er modnet eller lagret i mindst 90 dage, suppleres oprindelsesbetegnelsen »Queijo Terrincho« med benævnelsen Velho (lagret).

Velho

De primære egenskaber er fastsat i det følgende:

Egenskaber for »Queijo Terrincho« og »Queijo Terrincho«Velho

Velho

| Ost | »Queijo Terrincho« | »Queijo Terrincho«Velho |
| --- | --- | --- |
| Form | Lav, regelmæssig cylinder (rund skive), let konkav i midten, uden defineret kant | Lav, regelmæssig cylinder (rund skive), let konveks i midten, med en ujævn kant |
| Højde | 3,0-6,0 cm | 2,0-6,0 cm |
| Vægt | 0,7-1,1 kg | 0,5-1,0 kg |
| Diameter | 12,0-20,0 cm | 10,0-18,0 cm |
| Vægt (madpakkestørrelse) | 0,35-0,55 kg | 0,25-0,45 kg |
| Diameter (madpakkestørrelse) | 8,0-12,0 cm | 5,0-10,0 cm |
| Skorpe | Smidig, hel, velformet, glat, let strågul farve over det hele | Hård, hel, velformet, rød farve, til tider grov tekstur |
| Ostemasse |
| Tekstur | Tæt og jævn, let smøragtig og mister til tider faconen, når den udskæres (halvfast) | Tæt og jævn, velformet, ikke smøragtig og beholder faconen, når den udskæres (fast) |
| Udseende | Let cremet, med enkelte huller | Ikke ret cremet, med enkelte huller |
| Farve | Ensartet hvid | Gullig |
| Lugt og smag | Intens lugt, mild og ren, ikke særlig skarp | Stærk, med en afbalanceret blanding af forskellige lugte |
| Fedt i tørstof % | 25-50 | 35-60 |
| Vand i fedtfri ostemasse % | 35-60 | 20-55 |

Ost

»Queijo Terrincho«

»Queijo Terrincho«Velho

Velho

Form

Lav, regelmæssig cylinder (rund skive), let konkav i midten, uden defineret kant

Lav, regelmæssig cylinder (rund skive), let konveks i midten, med en ujævn kant

Højde

3,0-6,0 cm

2,0-6,0 cm

Vægt

0,7-1,1 kg

0,5-1,0 kg

Diameter

12,0-20,0 cm

10,0-18,0 cm

Vægt (madpakkestørrelse)

0,35-0,55 kg

0,25-0,45 kg

Diameter (madpakkestørrelse)

8,0-12,0 cm

5,0-10,0 cm

Skorpe

Smidig, hel, velformet, glat, let strågul farve over det hele

Hård, hel, velformet, rød farve, til tider grov tekstur

Ostemasse

Tekstur

Tæt og jævn, let smøragtig og mister til tider faconen, når den udskæres (halvfast)

Tæt og jævn, velformet, ikke smøragtig og beholder faconen, når den udskæres (fast)

Udseende

Let cremet, med enkelte huller

Ikke ret cremet, med enkelte huller

Farve

Ensartet hvid

Gullig

Lugt og smag

Intens lugt, mild og ren, ikke særlig skarp

Stærk, med en afbalanceret blanding af forskellige lugte

Fedt i tørstof %

25-50

35-60

Vand i fedtfri ostemasse %

35-60

20-55

»Queijo Terrincho« og »Queijo Terrincho«Velho markedsføres hel, udskåret eller i præemballerede portioner.

Velho

»Queijo Terrincho«Velho kan også sælges overtrukket med rød peberpasta eller skåret i stykker og lagt i beholdere med jomfruolivenolie.

Velho

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Fårene græsser primært på græsgange i højlandet, på brakjorder og store arealer af uopdyrket jord med groft og sparsomt græsdække og på enge eller naturlige græsgange inden for det afgrænsede geografiske område.

Da der ikke vokser tilstrækkeligt med græs, skal der skaffes sekundært foder såsom rug, byg, hvede, roe, linser og løv fra træer som ask, elm, eg, mandel og oliven samt vinstokke fra det geografiske område.

Der fodres også med andre fodertyper, f.eks. halm og hø, foderafgrøder af efterårs-/vintersæd (havre, vikke, rug og gul lupin) og vårsæd (majs og sorghum) fra egen bedrift eller høstet hos andre fåreavlere inden for det afgrænsede geografiske område.

Fårenes fulde foderration kommer fra det geografiske område, Kun i mangelsituationer er det muligt at gøre brug af foder fra andre regioner, men foder udefra må aldrig overstige 50 % af den årlige mængde tørstof. Foder udefra skal være de samme fodertyper og have samme sammensætning som foderet fra det geografiske område for ikke at påvirke produktets egenskaber.

Der anvendes fødevareegnet salt i en mængde af 15-20 % af ostens vægt samt animalsk løbe.

Den rene råmælk fra Churra da Terra Quente-fårene skal have følgende fysisk-kemiske egenskaber.

| Surhedsgrad (ml NaOH N\1) | 25-30 |
| --- | --- |
| pH-værdi | 6,5-6,6 |
| Massefylde (ved 20 °C) | 1036-1038 |
| Fedtindhold (g/100 g) | 8,5 |
| Proteinindhold (g/100 g) | 6,4-6,6 |
| Samlet mængde kvælstof (%) | 1,0-1,1 |
| Ikke-kasein kvælstof (%) | 0,2-0,3 |

Surhedsgrad (ml NaOH N\1)

25-30

pH-værdi

6,5-6,6

Massefylde (ved 20 °C)

1036-1038

Fedtindhold (g/100 g)

8,5

Proteinindhold (g/100 g)

6,4-6,6

Samlet mængde kvælstof (%)

1,0-1,1

Ikke-kasein kvælstof (%)

0,2-0,3

Den røde peber, olivenolien og brændevinen af presserester af druer, der anvendes til fremstilling af rød peberpasta, kommer fra det afgrænsede geografiske område.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og forarbejdningen, herunder modning og lagring, skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Langvarig opbevaring af produktet er tilladt ved en temperatur, der ikke er lavere end – 11 °C.

Udskæring og emballering skal foregå inden for det afgrænsede geografiske område for at bevare produktets integritet og garantere de egenskaber, der giver det den særlige karakter, som let kan ændres ved flere på hinanden følgende processer og/eller håndteringsfaser udført over et tidsrum.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over produktets logo, der vises nedenfor, skal følgende være angivet på etiketten: »»QUEIJO TERRINCHO« — Denominação de Origem Protegida« (»QUEIJO TERRINCHO« — beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller »»QUEIJO TERRINCHO« — DOP« (»QUEIJO TERRINCHO« — BOB) eller »»QUEIJO TERRINCHO«VELHO — Denominação de Origem Protegida« (»QUEIJO TERRINCHO«VELHO — beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller »»QUEIJO TERRINCHO« — DOP VELHO« (»QUEIJO TERRINCHO« — BOB VELHO).

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Image 1

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det område, hvori produktet fremstilles og modnes, er begrænset til kommunerne Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães og Macedo de Cavaleiros (med undtagelse af sognene Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós og Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (med undtagelse af sognene Riodades og Paredes da Beira) og Vila Nova de Foz Côa og til sognene Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales og Possacos i kommunen Valpaços, sognene Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto og Meda i kommunen Meda og sognene Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres og Mata de Lobos i kommunen Figueira de Castelo Rodrigo.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

»Queijo Terrincho«-ostens kvalitet skyldes udelukkende de naturlige og menneskelige faktorer, der knytter sig til det afgrænsede geografiske område.

Der findes beretninger, som knytter udbredelsen af produktionen af fåreost til Middelalderens kristne klostre i denne og andre egne. Den bedste dokumentation for oprindelsen til denne ost er muligvis, at det område i regionen Terra Quente Transmontana, hvorfra fåreracen Churra da Terra Quente stammer, nemlig Vale da Vilariça, og nærmere bestemt Quinta da Terrincha, har givet racen dens alternative navn, »Terrincha«, og også osten dens navn »Terrincho«. Dette viser, at der i dette delområde er en konvergens mellem naturlige og menneskelige faktorer, som kendetegner hele produktionsområdet.

Terra Quente Transmontana og den øvre Douro-dal, som er det område, hvor det afgrænsede geografiske område er beliggende, var oprindelig hjemsted for en meget hårdfør og veltilpasset fårerace kaldet Badana. Det var af denne race, at Churra da Terra Quente-racen blev fremavlet i slutningen af det 19. århundrede ved krydsning med Mondegueiro-væddere. Racen nåede sit fulde udtryk fra midten af det 20. århundrede. Racen er derfor hårdfør, godt tilpasset til området og ganske frugtbar, idet der ofte fødes tvillinger. Racen giver en moderat mængde kød, men da den primært er mælkeproducerende, er den tæt knyttet til ostefremstillingen i regionen.

Regionen består af bakkede plateauer med en del stejle skrænter og sure, ikke særlig frugtbare jorde med enkelte lommer af god landbrugsjord. Nedbøren, der er koncentreret i vintermånederne, forbruges til fulde under den lange, tørre sommer. Alt dette indebærer, at der ikke er en konstant foderforsyning, idet der om foråret er rigeligt, men om sommeren knaphed.

Disse forhold påvirker stærkt fordelingen af afgrøder i regionen og begunstiger de traditionelle, ekstensive produktionssystemer, hvorfor Churra da Terra Quente-får, der opdrættes på denne måde, producerer mælk med egenskaber, der gør, at når den forarbejdes af de lokale landbrugere ved hjælp af deres ældgamle færdigheder og knowhow, opnås en meget særegen ost, som har stået sin prøve.

Den milde aroma og smag, som bliver stærkere og mere intens, efterhånden som »Queijo Terrincho« lagres, har derfor sine egenskaber fra den rene råmælk, der anvendes, og er tæt knyttet til fåreracen og den typiske vegetation i højlandet og engene, som udgør en afgørende del af foderrationen for får, der opdrættes i det afgrænsede geografiske område.

Ostemassens tætte og ensartede tekstur, farve og let cremede udseende er resultatet af en håndværksproces, som bygger på de lokale landbrugeres viden, især om, hvordan man bearbejder ostemassen og håndterer osten således, at vallen afdryppes, og ostemassen bliver kompakt.

Modnings- og lagringsprocessen foregår i naturlige modningsfaciliteter i et kontrolleret miljø på følgende betingelser.

| Modning og lagring | »Queijo Terrincho« | »Queijo Terrincho«Velho |
| --- | --- | --- |
| Temperatur (°C) | 5-12 | 8-14 |
| Fugtighed (%) | 80-90 | 75-85 |
| Antal dage, mindst | 30 | 90 |

Modning og lagring

»Queijo Terrincho«

»Queijo Terrincho«Velho

Velho

Temperatur (°C)

5-12

8-14

Fugtighed (%)

80-90

75-85

Antal dage, mindst

30

90

Opretholdelsen af disse betingelser og udvisning af den fornødne omhu under processen — navnlig med hensyn til vask af osten, hvis hyppighed afhænger af udseendet på skorpen, som altid skal fremstå glat og ren — er faser, som bygger på lokal knowhow og er bestemmende for, at den fremstillede ost har en ostemasse med den ønskede tekstur, farve og udseende.

Den lokale knowhow er også tydelig i anvendelsen af de traditionelle opbevaringsteknikker, som forbindes med oste, der er lagret i længere tid, og som gør det muligt at opbevare produktet længere, uden at det ændrer sine særlige egenskaber. Dette er tilfældet for så vidt angår overtrækningen af ostens skorpe med rød peberpasta — en halvfast blanding af rød peber og brændevin af presserester af druer eller af rød peber og jomfruolivenolie fremstillet lokalt i traditionelle destillerier eller olivenoliemøller — og for så vidt angår opbevaringen af osten i beholdere fyldt med jomfruolivenolie.

Med hensyn til sammenhængen mellem menneskelige faktorer og produktet anses »Queijo Terrincho« for at være traditionel for dette Trás-os-Montes-område, og produktionsmetoden og opbevaringsteknikkerne er blevet videreført fra generation til generation og anvendes den dag i dag.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/queijos/docs/CE_Qj_Terrincho.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 5.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 186/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 186/19

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2020/C 186/04)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne ændring af mindre omfang kan findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»TOMME DE SAVOIE«

EU-nr.: PGI-FR-0177-AM03 — 10.1.2020

BOB ( )BGB (X)

1.   Betegnelse

»Tomme de Savoie«

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Tomme de Savoie« er en fast ost, der er fremstillet af komælk, som anvendes til produktionen i rå eller termiseret form. Den korteste modningsperiode er 30 dage efter datoen for løbetilsætningen indtil modningens afslutning.

Osten har form som en flad cylinder med en diameter på 18-21 cm og en højde på 5-8 cm. Den vejer mellem 1,2 og 2 kg. Den kan også have en mindre størrelse, men med de samme organoleptiske egenskaber. I dette tilfælde er den højst 8 cm høj, og vægten kan variere fra 400 til 900 g.

Skorpen er glat til en anelse ujævn, med en grå til gråhvid farve, på hvilken der kan udvikle sig sekundær skimmel.

Ostemassen er halvfast, med hvid til gul farve. Den har små huller. Dens smag er ren og let saltet, af og til med et anstrøg af syrlighed og skarphed.

Osten har et fedtindhold i forhold til den samlede vægt på mindst 9 % og et tørstofindhold på mindst 45 %.

Saltindholdet ligger mellem 1,2 % og 2 %.

»Tomme de Savoie« markedsføres i følgende former: hel, udskåret: i portioner eller skiveskåret, i færdigpakkede salgsenheder til forbrugeren: i portioner eller skiveskåret.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De forskellige tilladte fodertyper er:

| — | grovfoder (græs, hø, eftergræs, fodermajs, sorghum, halm og mellemafgrøder) |
| --- | --- |

—

grovfoder (græs, hø, eftergræs, fodermajs, sorghum, halm og mellemafgrøder)

| — | majskolber og fugtig majs, som kun er tilladt i perioden fra 1. oktober til 1. maj |
| --- | --- |

—

majskolber og fugtig majs, som kun er tilladt i perioden fra 1. oktober til 1. maj

| — | tørret foder, tørret lucerne, roeaffald og foderroer, som skal være rene og sunde, når de uddeles |
| --- | --- |

—

tørret foder, tørret lucerne, roeaffald og foderroer, som skal være rene og sunde, når de uddeles

| — | følgende fodertilskud og tilsætningsstoffer:






  — | korn og kornaffaldsprodukter (klid, fodermel, mel, tørret mask) korn kan opbevares ved hjælp af inertisation |
| --- | --- | --- |

—

følgende fodertilskud og tilsætningsstoffer:

—

korn og kornaffaldsprodukter (klid, fodermel, mel, tørret mask) korn kan opbevares ved hjælp af inertisation

| — | korn og olie- og proteinkager |
| --- | --- |

—

korn og olie- og proteinkager

| — | følgeprodukter: proteinkoncentrat fremstillet af lucerne, ikkeproteinholdigt kvælstof (følgeprodukter fra stivelses- eller gærfremstilling), urea < 3 % i fodertilskuddet |
| --- | --- |

—

følgeprodukter: proteinkoncentrat fremstillet af lucerne, ikkeproteinholdigt kvælstof (følgeprodukter fra stivelses- eller gærfremstilling), urea < 3 % i fodertilskuddet

| — | melasse og vegetabilsk olie, mineraler, vitaminer, mikromineraler og naturlige planteekstrakter |
| --- | --- |

—

melasse og vegetabilsk olie, mineraler, vitaminer, mikromineraler og naturlige planteekstrakter

| — | det er tilladt at anvende valle produceret på bedriften inden for en frist på højst 24 timer. |
| --- | --- |

—

det er tilladt at anvende valle produceret på bedriften inden for en frist på højst 24 timer.

For lakterende køer:

| — | 100 % af grovfoderet skal komme fra det geografiske område |
| --- | --- |

—

100 % af grovfoderet skal komme fra det geografiske område

| — | tørret foder, majskolber, fugtig majs og foderroer, der ikke stammer fra det geografiske område, er begrænset til 4 kg tørstof pr. lakterende ko i dagsgennemsnit i årets løb. |
| --- | --- |

—

tørret foder, majskolber, fugtig majs og foderroer, der ikke stammer fra det geografiske område, er begrænset til 4 kg tørstof pr. lakterende ko i dagsgennemsnit i årets løb.

Disse begrænsninger gør det muligt at sikre, at størstedelen af det tørstof, som de lakterende køer indtager, kommer fra det afgrænsede geografiske område. De styrker således tilknytningen mellem produktet og dets geografiske oprindelse.

I forbindelse med gårdproduktion skal den mælk, der anvendes til fremstilling af »Tomme de Savoie«, komme fra en malkekvægsbesætning, hvor mindst 75 % af køerne er af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

Hos forarbejdningsvirksomheden skal den indsamlede mælk, der anvendes til fremstilling af »Tomme de Savoie«, komme fra en samlet malkekvægsbesætning, hvor mindst 75 % af køerne er af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

Det er berettiget at bevare traditionen med opdræt af de traditionelle racer Abondance, Montbéliarde og Tarentaise, da disse har bevist deres evne til at tilpasse sig til de miljømæssige fysiske og klimatiske forhold: Deres morfologi er tilpasset til græsningen på skrånende græsmarker, de er modstandsdygtige over for varme og har evnen til at udnytte græsningsarealet i sommerperioden og tørfoderet i vinterperioden.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af mælken, forarbejdningen og modningen finder sted i det geografiske område.

Produktionen af den mælk, der anvendes til at fremstille »Tomme de Savoie« i det geografiske område, er berettiget på grund af den store foderressource i området, som udnyttes til osteproduktionen.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen af ostene med den beskyttede geografiske betegnelse »Tomme de Savoie« skal overholde følgende regler:

| — | Betegnelsen »Tomme de Savoie« skal anføres på al emballage med Den Europæiske Unions symbol BGB i samme synsfelt. |
| --- | --- |

—

Betegnelsen »Tomme de Savoie« skal anføres på al emballage med Den Europæiske Unions symbol BGB i samme synsfelt.

| — | Producenten, modningslageret eller emballeringsvirksomheden skal anføre deres navn og adresse. |
| --- | --- |

—

Producenten, modningslageret eller emballeringsvirksomheden skal anføre deres navn og adresse.

| — | Certificeringsorganets navn skal være angivet. |
| --- | --- |

—

Certificeringsorganets navn skal være angivet.

| — | Alle oste, der markedsføres under navnet på den geografiske betegnelse, skal på en af siderne eller på kanten være forsynet med betegnelsen for den geografiske oprindelse i det format, som den ansøgende sammenslutning har fastlagt. Denne identifikation vedrører ikke oste, der sælges direkte til forbrugeren af gårdproducenten eller ostefabrikanten. |
| --- | --- |

—

Alle oste, der markedsføres under navnet på den geografiske betegnelse, skal på en af siderne eller på kanten være forsynet med betegnelsen for den geografiske oprindelse i det format, som den ansøgende sammenslutning har fastlagt. Denne identifikation vedrører ikke oste, der sælges direkte til forbrugeren af gårdproducenten eller ostefabrikanten.

| — | Desuden kan angivelsen »lille« anføres på etiketten, fakturaer og handelspapirer, når der er tale om oste fremstillet i mindre forme, men den kan ikke knyttes til betegnelsen »Tomme de Savoie« eller være anført umiddelbart over denne betegnelse. |
| --- | --- |

—

Desuden kan angivelsen »lille« anføres på etiketten, fakturaer og handelspapirer, når der er tale om oste fremstillet i mindre forme, men den kan ikke knyttes til betegnelsen »Tomme de Savoie« eller være anført umiddelbart over denne betegnelse.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter de to departementer Savoie og Haute Savoie som helhed og følgende kommuner i departementerne Ain og Isère.

Departementet Ain: Anglefort, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lavours, Léaz, Massignieu-de-Rives, Parves et Nattages, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux-Lhôpital, Talissieu, Valserhône, Villes, Virignin, Vongnes.

Departementet Isère: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse og Saint-Pierre d'Entremont.

5.   Tilknytning til det geografiske område

»Tomme de Savoie«-ostens tilknytning til den geografiske oprindelse beror på dens kvalitet.

Det naturlige miljø for »Tomme de Savoie« omfatter mange forskelligartede jordsubstrater, der er udsat for et ensartet bjergklima.

Terrænet og de geologiske forhold i det geografiske område for »Tomme de Savoie« står i modsætning til hinanden. Størstedelen af terrænet ligger i 200-2 500 meter over havets overflade med jord fra både gamle krystallinske bjergmassiver og kalkholdige bjergmassiver.

Klimaet er et typisk bjergklima med lange, indimellem hårde vintre og varme somre. Området er afsides beliggende i dale omsluttet af dalene Maurienne og Tarentaise, hvor klimaet generelt er mindre fugtigt, og de årlige nedbørsmængder er store med et gennemsnit på 1 000 mm og op til 1 500 mm vand, ved foden af bjergmassiverne i Foralperne. Nedbøren er fordelt over hele året.

Det geografiske område udgør på grund af kombinationen af dyb jord og en stor nedbørsmængde, som er fordelt over hele året, et område med græsmarksdrift af høj kvalitet (græsning og hø på græsmarker med en rig og forskelligartet flora), som er udpræget og karakteristisk.

I forlandet er produktionen af korn og majs desuden veludviklet.

Hvad angår de menneskelige faktorer, er »Tomme de Savoie« den ældste ost fra provinsen Savoie. »Tomme de Savoie« var længe en ost til brug i private husholdninger. Den var en vigtig proteinkilde i bøndernes kost.

Den disponible mængde mælk afhang i høj grad af andre anvendelser af mælken, navnlig med hensyn til den meget eftertragtede fedtstofforsyning. Bønderne i provinsen Savoie fremstillede denne ost med de mængder mælk, der var til rådighed.

Man kunne både finde »Tomme de Savoie«-oste med forskelligt fedtindhold afhængig af skumningens intensitet og »Tomme de Savoie«-oste af forskellig størrelse i forhold til de gårde, hvor de blev fremstillet.

Produktionen af »Tomme de Savoie«, som oprindeligt blev fremstillet til husholdningsbrug, spredte sig dernæst til nogle ostefabrikanter.

Produktionen af den mælk, der anvendes til at fremstille »Tomme de Savoie«, er stadig baseret på udnyttelse af den store mængde græs i det geografiske område, men også på bevarelsen af traditionen med opdræt af de traditionelle racer Abondance, Montbéliarde og Tarentaise. Disse har bevist deres evne til at tilpasse sig til de miljømæssige fysiske og klimatiske forhold: Deres morfologi er tilpasset til græsningen på skrånende græsmarker, de er modstandsdygtige over for varme og har evnen til at udnytte græsningsarealet i sommerperioden og tørfoderet i vinterperioden. Malkekvægets føde er baseret på anvendelse af foder samt korn, som primært er produceret i det geografiske område.

I disse bjergområder er der udviklet en særlig viden om ostefremstilling, som er velegnet til miljøet. De teknologier, der anvendes i området, er tilpasset til mælkens egenskaber, og ostefabrikanterne sørger navnlig for en række punkter såsom podning, håndtering af de mesofile og termofile floraer eller modningen.

Disse teknologier er et resultat af en fælles viden i en region, hvor traditionen for fremstilling af faste oste længe har været fremherskende.

Modningen i kældre på træhylder giver mulighed for en god udvikling af ostemassen og udvikling af overfladefloraen, særlig skimmel. »Tomme de Savoie«-ostene vendes derfor mindst en gang om ugen, hvilket gør det muligt under håndteringen at »lægge hårene i skimmelen ned«.

»Tomme de Savoie« er en fast ost, der fremstilles af rå eller termiseret komælk.

»Tomme de Savoie« er kendetegnet ved, at den har form som en relativt lille, flad cylinder, ved dens glatte til en anelse ujævne skorpe, som er grå til gråhvid, og dens rene og let saltede smag, som af og til har et anstrøg af syrlighed og skarphed.

Det geografiske områdes evne til at producere en tilstrækkelig mængde grovfoder samt korn for at opfylde behovet for produktion af mælk og samtidig bevare et ekstensivt produktionssystem sikrer dyrene et alsidigt foder.

Opdrætssystemerne for malkekvægbesætninger fremmer anvendelsen af meget forskelligartede lokale foderressourcer, som findes i miljøet i det geografiske område. Produktionen af mælk i det geografiske område giver ud over en optimal anvendelse af græsressourcen i overensstemmelse med de nedarvede praksisser mulighed for udnyttelse af mælken fra traditionelle racer. De lokale racer er de foretrukne racer, da de i dag udgør mere end 90 % af den samlede bestand. Disse racer, som er tilpasset til klimaet og terrænet i bjergene, er i stand til at udtrykke hele deres produktionspotentiale trods forholdene, som indimellem kan være vanskelige, og diversiteten i den indtagne flora kommer gennem mælken til udtryk i ostene.

Denne mælk, som produceres i store mængder takket være et særligt foder, er bedre egnet til fremstillingen end mælken fra andre racer, der er opdrættet under de samme betingelser, og dette giver særlige egenskaber: Den gel, der opnås efter løbetilsætning, er mere fast, og osteydelsen er højere.

En række undersøgelser har vist, hvilken rolle foderet og foderets sammensætning spiller for mælkens kvalitet (f.eks.: Bugaud C., Buchin S., Hauwuy A., COULON J.B., 2002. Texture et flaveur du fromage selon la nature du pâturage (Ostens konsistens og smag i forhold til græsningsarealet): cas du fromage d'Abondance (eksemplet med ost fra racen Abondance), INRA Prod. Anim., GIS AlpesJura. Eller Dorioz J.M., Fleury Ph., Coulon J.B., Martin B., 2000. La composante milieu physique dans l'effet terroir pour la production fromagère: (Det fysiske miljøs betydning for områdets indvirkning på osteproduktionen:) quelques réflexions à partir du cas des fromages des Alpes du Nord. (nogle overvejelser baseret på eksemplet med oste fra De Nordlige Alper.) Courrier de l'environnement, GIS AlpesJura. Eller Lucas A, Hulin S., Michel V., Agabriel C., Chamba JF, Rock E, Coulon JB., 2006. Relations entre les conditions de production du lait et les teneurs en composes d'intérêt nutritionnel dans le fromage: (Forbindelser mellem betingelserne for mælkeproduktion og indholdet af forbindelser af ernæringsmæssig interesse i osten:) étude en conditions réelles de production (undersøgelse af de reelle produktionsbetingelser). INRA Prod Anim, GIS AlpesJura). Sidstnævnte undersøgelse, som omhandlede »Tomme de Savoie«, understreger foderets vigtige rolle for ostenes indhold af fedtopløselige mikronæringsstoffer. Den viser desuden, at profilen for mælkens og dermed ostens fedtsyrer først og fremmest hænger sammen med arten af grundrationen i køernes foder.

Den mælk, der anvendes til produktionen, er rå eller termiseret, hvilket sikrer forekomsten af naturlige floraer, der beskyttes af frister for hurtig påbegyndelse af fremstillingen. Det er delvis gennem denne forskelligartede flora, at »Tomme de Savoie«-ostens særlige træk kommer til udtryk.

Anvendelsen af rå eller termiseret mælk gør det muligt at respektere mælkens oprindelige egenskaber, navnlig egenskaberne som følge af foderet, hvis forskelligartethed er et af elementerne i det geografiske område.

Man kunne både finde »Tomme de Savoie«-oste med forskelligt fedtindhold afhængig af skumningens intensitet og »Tomme de Savoie«-oste af forskellig størrelse i forhold til de gårde, hvor de blev fremstillet. Den disponible mængde mælk afhang i høj grad af andre anvendelser af mælken, navnlig med hensyn til den meget eftertragtede fedtstofforsyning. Bønderne fremstillede denne ost med de mængder mælk, der var til rådighed.

For at respektere produktets historiske egenskaber fremstiller ostefabrikanterne med en teknologi til fast ost forskellige størrelser oste, som er ret små i forhold til andre oste fra området, og som har et andet fedtindhold.

Produktionsmetoderne har gjort det muligt at udvælge en passende fremstillingsflora. Anvendelsen af den giver de nuværende producenter mulighed for at udvikle ostens karakteristiske smag. Modningen gør det muligt at videreudvikle disse smagsmæssige særlige kendetegn.

Overfladefloraen, der primært består af skimmel, giver »Tomme de Savoie« dens grå karakteristiske udseende, som fremmes af modningen på træhylder. Plejen under modningen i form af vendinger bidrager ligeledes til dannelsen af den skorpe, der er så karakteristisk for »Tomme de Savoie«, særlig ved at lægge »hårene« i skimmelen ned.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f5bec304-85e4-4ca2-b956-c784993548e1

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s.. 17.

---

| 5.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 186/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 186/23

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 186/05)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Hajós-Baja«

Referencenummer: PDO-HU-A1388-AM02

Meddelelsesdato: 15.2.2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Tilføjelse af nye vintyper til vinproduktkategorien

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivelse af vinene

| — | III. Særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- |

—

III. Særlige ønologiske fremgangsmåder

| — | V. Maksimale udbytter |
| --- | --- |

—

V. Maksimale udbytter

| — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- |

—

VI. Tilladte druesorter

| — | VII. Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- |

—

VII. Tilknytning til det geografiske område

| b) | Berørte overskrifter i enhedsdokumentet:






  — | Beskrivelse af vinen/vinene |
| --- | --- | --- |

b)

Berørte overskrifter i enhedsdokumentet:

—

Beskrivelse af vinen/vinene

| — | Vinavlsmetoder — særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- |

—

Vinavlsmetoder — særlige ønologiske fremgangsmåder

| — | Vinfremstillingsmetoder — Maksimale udbytter |
| --- | --- |

—

Vinfremstillingsmetoder — Maksimale udbytter

| c) | Ved at vintyperne udvides, bliver det lettere at formidle og understrege den enestående og forskelligartede karakter af »Hajós-Baja«-vinene. Vine af den sene høst er fyldige og bærer præg af produktionsmetoden og lagringsprocessen. De har et restsukkerindhold. De førsteklasses vine har en kompleks duft og en solid og fyldig smag med en intens frugtagtig karakter. I mange tilfælde forekommer der en smag og aroma af tørret frugt og marmelade, ofte ledsaget af en stærk krydret karakter, der er domineret af dufte, der er typiske for lagring på træfade og flasker. Isvinene er solide og har en afbalanceret sødlig aroma som følge af deres restsukkerindhold og deres syre- og alkoholindhold. |
| --- | --- |

c)

Ved at vintyperne udvides, bliver det lettere at formidle og understrege den enestående og forskelligartede karakter af »Hajós-Baja«-vinene. Vine af den sene høst er fyldige og bærer præg af produktionsmetoden og lagringsprocessen. De har et restsukkerindhold. De førsteklasses vine har en kompleks duft og en solid og fyldig smag med en intens frugtagtig karakter. I mange tilfælde forekommer der en smag og aroma af tørret frugt og marmelade, ofte ledsaget af en stærk krydret karakter, der er domineret af dufte, der er typiske for lagring på træfade og flasker. Isvinene er solide og har en afbalanceret sødlig aroma som følge af deres restsukkerindhold og deres syre- og alkoholindhold.

2.   Ændring af den organoleptiske beskrivelse af eksisterende vintyper for at bringe den i overensstemmelse med den organoleptiske beskrivelse af de nye vintyper

| a) | Berørt overskrift i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Berørt overskrift i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivelse af vinene

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Beskrivelse af vinen/vinene |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Beskrivelse af vinen/vinene

| c) | De nye vintyper udvider spændevidden af »Hajós-Baja«-vine betydeligt, hvorfor det er nødvendigt at tilpasse den organoleptiske beskrivelse af de eksisterende vintyper. |
| --- | --- |

c)

De nye vintyper udvider spændevidden af »Hajós-Baja«-vine betydeligt, hvorfor det er nødvendigt at tilpasse den organoleptiske beskrivelse af de eksisterende vintyper.

3.   Ændring af de analytiske parametre for mousserende vin

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivelse af vinene

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Beskrivelse af vinen/vinene |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Beskrivelse af vinen/vinene

| c) | De gældende bestemmelser tilpasses den gældende lovgivning. |
| --- | --- |

c)

De gældende bestemmelser tilpasses den gældende lovgivning.

4.   Fjernelse af det analytiske krav (kolonne) vedrørende det maksimale totale alkoholindhold

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivelse af vinene

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Beskrivelse af vinen/vinene |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Beskrivelse af vinen/vinene

| c) | Den tidligere bestemmelse er ikke begrundet, da der har været tilfælde, hvor det naturlige totale alkoholindhold i disse vine har været højere i flere årgange som følge af klimaændringer. Fjernelsen har ingen negativ indvirkning på vinenes kvalitet. |
| --- | --- |

c)

Den tidligere bestemmelse er ikke begrundet, da der har været tilfælde, hvor det naturlige totale alkoholindhold i disse vine har været højere i flere årgange som følge af klimaændringer. Fjernelsen har ingen negativ indvirkning på vinenes kvalitet.

5.   Tilføjelse af de områder i Bácsszentgyörgy, der er klassificeret som klasse I og II i vinmatriklen, til det afgrænsede område

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | IV. Afgrænset område |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

IV. Afgrænset område

| — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- |

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Afgrænset geografisk område |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Afgrænset geografisk område

| — | Andre betingelser |
| --- | --- |

—

Andre betingelser

| c) | Områder grænsende op til kommunen Bácsszentgyörgy svarer til de vinproducerende kommuner Csátalja og Dávod. I Bácsszentgyörgy er et areal på 6,8109 ha registreret i vinmatriklen, og to forenklede afgiftsoplag er i drift. Dette områdes kendetegn matcher beskrivelsen af tilknytningen mellem produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Hajós-Baja« og produktet. Vinavl er en af de lokale indbyggeres traditionelle økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

c)

Områder grænsende op til kommunen Bácsszentgyörgy svarer til de vinproducerende kommuner Csátalja og Dávod. I Bácsszentgyörgy er et areal på 6,8109 ha registreret i vinmatriklen, og to forenklede afgiftsoplag er i drift. Dette områdes kendetegn matcher beskrivelsen af tilknytningen mellem produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Hajós-Baja« og produktet. Vinavl er en af de lokale indbyggeres traditionelle økonomiske aktiviteter.

6.   Udvidelse af listen over tilladte druesorter til vinene: Tilføjelse af sorten Generosa

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VI. Tilladte druesorter

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Primære druesorter |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Primære druesorter

| c) | Generosa er en druesort, der er modstandsdygtig over for frost og sygdomme, og den er nem at dyrke og frembringer en intens, frisk og populær vin. Der er tale om en sort, der sent har vundet indpas i vinområdet, og som i øjeblikket dyrkes på 12,4 hektar. |
| --- | --- |

c)

Generosa er en druesort, der er modstandsdygtig over for frost og sygdomme, og den er nem at dyrke og frembringer en intens, frisk og populær vin. Der er tale om en sort, der sent har vundet indpas i vinområdet, og som i øjeblikket dyrkes på 12,4 hektar.

7.   Udvidelse af listen over tilladte druesorter til mousserende vin

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VI. Tilladte druesorter

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Primære druesorter |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Primære druesorter

| c) | I vinområdet er der tradition for at anvende disse druesorter til fremstilling af mousserende vin. Med deres elegante og behagelige aromaer og dufte svarende til vinens farve (hvid, f.eks. Chardonnay, rosé, f.eks. Kékfrankos, eller rød, f.eks. Kékfrankos) og relativt høje og intense syreindhold er bestanddelene i den mousserende vins basisvin velafbalancerede. De mousserende vine har en langvarig brusen og afspejler den store mængde sekundære aromaer og dufte fra lagringen på flasker. Under fremstillingen af den Muscat-duftende mousserende vin (Cserszegi fűszeres) kompletterer druesortens og produktionsområdets aroma og duft den neutrale intense smag. |
| --- | --- |

c)

I vinområdet er der tradition for at anvende disse druesorter til fremstilling af mousserende vin. Med deres elegante og behagelige aromaer og dufte svarende til vinens farve (hvid, f.eks. Chardonnay, rosé, f.eks. Kékfrankos, eller rød, f.eks. Kékfrankos) og relativt høje og intense syreindhold er bestanddelene i den mousserende vins basisvin velafbalancerede. De mousserende vine har en langvarig brusen og afspejler den store mængde sekundære aromaer og dufte fra lagringen på flasker. Under fremstillingen af den Muscat-duftende mousserende vin (Cserszegi fűszeres) kompletterer druesortens og produktionsområdets aroma og duft den neutrale intense smag.

8.   Fjernelse af litra c) i bestemmelserne om angivelser (formelle krav til anvendelsen af udtryk)

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Andre betingelser

| c) | Sortsnavne spiller en forholdsvis fremtrædende rolle, når der skal træffes beslutning om, hvilken vin der skal købes. Vi mener derfor, at fjernelsen af litra c) i bestemmelserne om angivelser vil fremme salget af vinen. |
| --- | --- |

c)

Sortsnavne spiller en forholdsvis fremtrædende rolle, når der skal træffes beslutning om, hvilken vin der skal købes. Vi mener derfor, at fjernelsen af litra c) i bestemmelserne om angivelser vil fremme salget af vinen.

9.   Fjernelse af litra b) i bestemmelserne om præsentation (bestemmelsen om markedsføring i glasflasker)

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Andre betingelser

| c) | Fremskridtene inden for emballeringsmetoder gør det muligt for vinproducenterne at anvende 3, 5 og 10 liters bag-in-box, i hvilke de kan markedsføre deres vine, samtidig med at kvaliteten bevares. |
| --- | --- |

c)

Fremskridtene inden for emballeringsmetoder gør det muligt for vinproducenterne at anvende 3, 5 og 10 liters bag-in-box, i hvilke de kan markedsføre deres vine, samtidig med at kvaliteten bevares.

10.   Fjernelse af stykket om betegnelsen på det kompetente lokale vinbedømmelsesudvalg og afsnittet om, hvordan det fungerer, og fjernelse af afsnittet om kontrolmyndighedens beføjelser

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| — | IX. Kontrol |
| --- | --- |

—

IX. Kontrol

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Den måde, hvorpå det lokale vinbedømmelsesudvalg fungerer, gør det vanskeligere for producenterne at markedsføre deres vine, idet processen forsinkes. Det er også vanskeligt at skabe de rette tekniske og finansielle betingelser for, at udvalget kan fungere, og derfor er udvalget ikke er i stand til at finde en fleksibel løsning på kravene til vinklassificeringen for vinbedrifterne. |
| --- | --- |

c)

Den måde, hvorpå det lokale vinbedømmelsesudvalg fungerer, gør det vanskeligere for producenterne at markedsføre deres vine, idet processen forsinkes. Det er også vanskeligt at skabe de rette tekniske og finansielle betingelser for, at udvalget kan fungere, og derfor er udvalget ikke er i stand til at finde en fleksibel løsning på kravene til vinklassificeringen for vinbedrifterne.

11.   Fjernelse af forpligtelsen til at udarbejde en sekretariatsafgørelse på grundlag af det kompetente lokale vinbedømmelsesudvalgs optegnelser

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Det lokale vinbedømmelsesudvalg har ingen aktiviteter i vinområdet. Derfor anmodes forpligtelsen om at blive fjernet. |
| --- | --- |

c)

Det lokale vinbedømmelsesudvalg har ingen aktiviteter i vinområdet. Derfor anmodes forpligtelsen om at blive fjernet.

12.   Uddelegering af ansvaret for kontrol til den sagkyndige i vinkooperativet i henhold til proceduren for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | X. Procedure for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

X. Procedure for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Den sagkyndige i vinkooperativet opfylder betingelserne for at foretage kontrol. |
| --- | --- |

c)

Den sagkyndige i vinkooperativet opfylder betingelserne for at foretage kontrol.

13.   Ændring af afsnittet i tabellen om markedsføring i henhold til proceduren for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | X. Procedure for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

X. Procedure for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Den nuværende lovgivning kræver ikke, at den sagkyndige i vinkooperativet udtager prøver. Vi anmoder derfor om fjernelse heraf. Den organoleptiske vurdering påhviler ikke den sagkyndige i vinkooperativet. Vi anmoder derfor ligeledes om fjernelse heraf. Det påhviler den sagkyndige i vinkooperativet at udstede det dokument, der bekræfter vinens oprindelse (vinens oprindelsescertifikat) med henblik på markedsføring. |
| --- | --- |

c)

Den nuværende lovgivning kræver ikke, at den sagkyndige i vinkooperativet udtager prøver. Vi anmoder derfor om fjernelse heraf. Den organoleptiske vurdering påhviler ikke den sagkyndige i vinkooperativet. Vi anmoder derfor ligeledes om fjernelse heraf. Det påhviler den sagkyndige i vinkooperativet at udstede det dokument, der bekræfter vinens oprindelse (vinens oprindelsescertifikat) med henblik på markedsføring.

14.   Teknisk ændring (ændring af vinmyndighedens navn)

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | IX. Kontroller |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

IX. Kontroller

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Vinmyndighedens navn er blevet ændret, hvorfor det nye navn skal indgå i varespecifikationen. |
| --- | --- |

c)

Vinmyndighedens navn er blevet ændret, hvorfor det nye navn skal indgå i varespecifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Hajós-Baja

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Mousserende vin |
| --- | --- |

4.

Mousserende vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Hvide enkeltdruevine og sammenstukne hvidvine

Farven varierer fra grønlig hvid til lys strågul. Disse vine har en intens bouquet med en let og ofte blid syrlighed samt noter af blomster, frugter eller citrusfrugter.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Rosévine, enkeltdruevine og sammenstukne rosévine

Deres farve varierer fra laksefarvet til lys rød. Vinene er intense og friske med en frugtagtig duft. De fremstilles ved brug af en reduktiv teknik.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Røde enkeltdruevine og sammenstukne rødvine

De friske og frugtagtige rødvine har en kraftig eller mørk rubinrød farve. De er enkle, frugtagtige og ungdommelige med en minimal aroma af eg og tannin, typisk intens syrlighed og et lavt alkoholindhold.

De middel til meget fyldige rødvine har en mørk rubinrød eller lys granatrød farve. Deres aroma er krydret, smagen er solid med et særegent tanninindhold. De lagres delvist eller helt på træfade, men smagen ikke domineres af eg.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid

Disse vine har en gylden farve, en kompleks aroma og en solid, olieagtig konsistens. De har en fyldig smag, der bærer præg af lagringen på træfade eller flasker, en behagelig syrlighed og alkoholindhold og ofte et restsukkerindhold.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 23,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

23,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød

Disse vine har en rubinrød eller mørkerød farve, en kompleks aroma og en solid, olieagtig konsistens. De har en fyldig smag, der bærer præg af lagringen på træfade eller flasker, en behagelig syrlighed og alkoholindhold og ofte et restsukkerindhold.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 23,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

23,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Førsteklasses hvidvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée)

Farven varierer fra grønlig hvid til gylden. Disse vine har hovedsagelig noter af blomster, frugter og citrusfrugter med mange intense, komplekse aromaer og dufte. Nogle kan være reduktive og modne fyldige vine.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Førsteklasses rosévin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée)

Deres farve varierer fra laksefarvet til lys rød. Vinene er elegante, intense og friske med en frugtagtig aroma. De fremstilles ved brug af en reduktiv teknik.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Førsteklasses rødvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée)

De har en mørk rubinrød eller lys granatrød farve, en krydret aroma og fyldig smag samt et særegent tanninindhold. De lagres delvist eller helt på træfade, selv om smagen ikke domineres af eg. I disse vine udvikles der aromaer og dufte af tørret frugt og marmelade som følge af langvarig gæring.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Hvide isvine

Disse vine har en gylden farve. De har en rig og kompleks duft, en koncentreret, intens syrlighed, honningsød smag og et meget højt sukkerindhold.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 23,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

23,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Røde isvine

Disse vine har en bronzerød farve. De har en intens og kompleks duft, en koncentreret, honningsød smag og et meget højt syreindhold samt smag af tørrede frugter.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 23,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

23,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Hvide mousserende vine

Farve: grønlig hvid, fersken, lys strågul

Duft: meget frugtagtig og blomsteragtig

Smag og aroma: frisk, intens med afbalanceret syrlighed

Brusen: afbalanceret, langvarig

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Mousserende rosévine

Farve: svagt lyserød, løgskalsfarvet eller laksefarvet

Duft: særegen, minder om frugt

Smag og aroma: med afbalanceret, blid syrlighed

Brusen: fin, langvarig

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Mousserende rødvine

Farve: rubinrød, mørk rubinrød

Duft: intense, ungdommelige, frugtagtige dufte

Smag og aroma: krydret, frugtagtig, fyldig

Brusen: langvarig, afbalanceret

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Ikke-tilladt ønologisk fremgangsmåde

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød, Hvid isvin, Rød isvin: forhøjelse af alkoholindholdet, sødning

Førsteklasses hvidvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée), Førsteklasses rosévin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée), Førsteklasses rødvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée): sødning

Obligatorisk ønologisk fremgangsmåde

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

Hvid isvin, rød isvin: Druerne skal høstes ved en temperatur på under – 7 °C og presses, mens de er frosne.

Regler for vindyrkning

Dyrkningspraksis

| 1. | Regler for opbinding og beskæring af vinstokken:






  a) | Vinmarker etableret før 31. december 2011: alle |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Vinmarker etableret før 31. december 2011: alle

| b) | Vinmarker etableret efter 1. januar 2012: dækket kronebeskæring, lav og middelhøj kordon, gobeletbeskæring, paraplybeskæring, Moser-beskæring, Sylvoz-beskæring, forbedret Moser-beskæring, enkel Guyot-beskæring |
| --- | --- |

b)

Vinmarker etableret efter 1. januar 2012: dækket kronebeskæring, lav og middelhøj kordon, gobeletbeskæring, paraplybeskæring, Moser-beskæring, Sylvoz-beskæring, forbedret Moser-beskæring, enkel Guyot-beskæring

| 2. | Regler for beplantningstæthed på vinmarken:






  a) | Vinmarker etableret før 31. december 2011: Alle |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Vinmarker etableret før 31. december 2011: Alle

| b) | Vinmarker etableret efter 1. januar 2012:






  — | beplantningstæthed: mindst 3 300 vinstokke pr. hektar |
| --- | --- | --- |

b)

Vinmarker etableret efter 1. januar 2012:

—

beplantningstæthed: mindst 3 300 vinstokke pr. hektar

| — | afstand mellem rækkerne: 1,00-3,60 m |
| --- | --- |

—

afstand mellem rækkerne: 1,00-3,60 m

| — | afstand mellem vinstokkene: mindst 0,60 m til 1,20 m (ved dobbeltbeplantning skal der tages hensyn til den gennemsnitlige afstand mellem vinstokkene) |
| --- | --- |

—

afstand mellem vinstokkene: mindst 0,60 m til 1,20 m (ved dobbeltbeplantning skal der tages hensyn til den gennemsnitlige afstand mellem vinstokkene)

| 3. | Antal knopper: højst 12 levende knopper pr. kvadratmeter |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fastsættelse af høstdatoen Ved beslutning truffet af det kompetente vinkooperativ, som er baseret på den testhøst, der hvert år foretages på ugentlig basis fra den 1. august.
  Druernes minimale potentielle alkoholindhold udtrykt i ungarsk mostkvalitet (MM) og et alkoholindhold i % vol.
  Dyrkningspraksis
  Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), hvid, Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), rosé, Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), rød, og Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), siller: 14,9 MM, 9,0 % vol.
  Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød: 19,0 MM, 12,08 % vol.
  Førsteklasses hvidvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée): 17,5 MM, 10,97 % vol.
  Førsteklasses rosévin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée), Førsteklasses rødvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée): 17,4 MM, 10,89 % vol.
  Hvid isvin, rød isvin: 25,0 MM, 16,66 % vol.
  Mousserende vin: 14,9 MM, 9,0 % vol. |
| --- | --- |

4.

Druernes minimale potentielle alkoholindhold udtrykt i ungarsk mostkvalitet (MM) og et alkoholindhold i % vol.

Dyrkningspraksis

Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), hvid, Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), rosé, Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), rød, og Enkeltdrue og flerdrue (cuvée), siller: 14,9 MM, 9,0 % vol.

Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød: 19,0 MM, 12,08 % vol.

Førsteklasses hvidvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée): 17,5 MM, 10,97 % vol.

Førsteklasses rosévin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée), Førsteklasses rødvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée): 17,4 MM, 10,89 % vol.

Hvid isvin, rød isvin: 25,0 MM, 16,66 % vol.

Mousserende vin: 14,9 MM, 9,0 % vol.

b)   Maksimale udbytter

Hvid, rosé, rød og siller, både enkeltdruevine og sammenstukne vine:

100 hl/ha

Hvid, rosé, rød og siller, både enkeltdruevine og sammenstukne vine:

14 300 kg druer pr. hektar

Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød:

70 hl/ha

Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, Sent høstet enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød:

10 000 kg druer pr. hektar

Førsteklasses hvidvin, enkeltdrue, Førsteklasses rosévin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée), Førsteklasses rødvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée):

60 hl/ha

Førsteklasses hvidvin, enkeltdrue, Førsteklasses rosévin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée), Førsteklasses rødvin, enkeltdrue og flerdrue (cuvée):

8 500 kg druer pr. hektar

Hvid isvin, rød isvin:

42 hl/ha

Hvid isvin, rød isvin:

6 000 kg druer pr. hektar

Mousserende vin

100 hl/ha

Mousserende vin

14 300 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Områder i følgende kommuner klassificeret som klasse I og II ifølge vinmatriklen: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd og Vaskút.

7.   Primære druesorter

kékoportó — portugalske modré

kadarka — kadar

rajnai rizling — rheinriesling

kadarka — jenei fekete

cabernet franc — kaberne fran

rajnai rizling — riesling

zweigelt — zweigeltrebe

cabernet franc — gros vidur

kékoportó — portugizer

sauvignon — sovinjon

merlot

kövidinka — a dinka crvena

pinot noir — kék rulandi

pinot noir — savagnin noir

pinot noir — pinot cernii

olasz rizling — welschrieslig

ottonel muskotály — muskat ottonel

kadarka — törökszőlő

kadarka — szkadarka

rajnai rizling — weisser riesling

olasz rizling — nemes rizling

rajnai rizling — johannisberger

kövidinka — a dinka rossa

pinot noir — rulandski modre

kövidinka — a ruzsica

pinot blanc — pinot beluj

cabernet franc — carbonet

pinot blanc — weissburgunder

olasz rizling — taljanska grasevina

chardonnay — kereklevelű

olasz rizling — risling vlassky

pinot noir — pignula

cabernet sauvignon

sauvignon — sauvignon bianco

olasz rizling — grasevina

szürkebarát — auvergans gris

chardonnay — ronci bilé

irsai olivér — zolotis

szürkebarát — grauburgunder

kékfrankos — blaufränkisch

szürkebarát — ruländer

cabernet franc — carbonet

szürkebarát — pinot gris

cserszegi fűszeres

ottonel muskotály — muscat ottonel

kékoportó — blauer portugieser

kékfrankos — limberger

sauvignon — sauvignon blanc

sauvignon — sauvignon bijeli

zweigelt — rotburger

kadarka — csetereska

pinot blanc — fehér burgundi

kadarka — negru moale

kövidinka — a dinka mala

pinot noir — pinot tinto

kékoportó — portugais bleu

irsai olivér — muskat olivér

kadarka — kadarka negra

pinot noir — pinot nero

ottonel muskotály — miszket otonel

kadarka — gamza

pinot noir — kisburgundi kék

kadarka — fekete budai

pinot noir — spätburgunder

kövidinka — a kamena dinka

kékfrankos — blauer limberger

olasz rizling — riesling italien

pinot noir — kék burgundi

pinot blanc — pinot bianco

generosa

szürkebarát — pinot grigio

kövidinka — steinschiller

rajnai rizling — riesling blanc

pinot noir — pino csernüj

chardonnay — morillon blanc

kékfrankos — moravka

zweigelt — blauer zweigeltrebe

pinot noir — blauer burgunder

olasz rizling — olaszrizling

szürkebarát — graumönch

kékfrankos — blauer lemberger

cabernet franc — gros cabernet

irsai olivér — irsai

rajnai rizling — rhine riesling

cabernet franc — cabernet

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

chardonnay — chardonnay blanc

kékoportó — modry portugal

8.   Tilknytning til det geografiske område

Vin og mousserende vin — Beskrivelse af det afgrænsede område

a)   Naturlige og kulturelle faktorer

Det område, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Hajós-Baja«, ligger i det sydlige Ungarn på den nordlige side af Telecskai-bakkerne. Det afgrænses mod vest af floden Donau, mod nord og øst af Homokhátság-regionens sandplateauer mellem floderne Donau og Tisza og mod syd af den internationale grænse.

Donau spillede en vigtig rolle i produktionsområdets tilblivelse. Det nuværende flodleje blev dannet på baggrund af foranstaltninger til flodregulering.

Produktionsområdets miljømæssige karakteristika er i vid udstrækning defineret ud fra regionens forskelligartede topografi. De fleste områder ligger 150 m over havets overflade.

Med hensyn til topografien er området kendetegnet ved skiftevis bakker og dale, der typisk er orienteret i en nordvestlig eller sydøstlig retning, og som giver gunstige forhold for vinmarker. Højdeforskellene kan overstige 10-20 meter. Skråningerne har en hældning på 2-10 %.

Jorden i det produktionsområde, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Hajós-Baja«, består hovedsagelig af lag af kalkholdig sandjord (humusrig og flyvesand) dannet på løssbund, selv om der også til en vis grad forekommer brun jord, chernozem og engjord samt alluvialjord.

Produktionsområdets klimaforhold er bestemt af det fastlandsklima, som er fremherskende i Ungarn, og er frem for alt er kendetegnet ved varme somre og kolde vintre. Der forekommer ofte forårs- og efterårsfrost på grund af både klimaet og den relativt lave højde.

Gennemsnitstemperaturen ligger omkring 11-12 °C. Det gennemsnitlige årlige antal solskinstimer er på over 2 000. Det årlige gennemsnitlige nedbør ligger på 450-500 mm, hvilket dækker vinstokkenes behov på trods af den ujævne fordeling i årets løb.

b)   Menneskelige faktorer

Produktionsområdet har rige traditioner for vindyrkning og vinfremstilling. Som det er tilfældet i Ungarn generelt går vindyrkningen i området tilbage til romertiden.

Vinområdet Hajós-Baja ligger ved det gamle romerske imperiums grænse (Donau markerede rigets grænse), men romernes indflydelse gjorde sig også gældende her i regionen.

Vindyrkningstraditionen fra middelalderen blev afbrudt af den tyrkiske besættelse i det 16. og 17. århundrede, som førte til et brat fald i befolkningstallet og reduceret produktion.

Efter endt tyrkisk besættelse var det bosættelsen af tysktalende familier — typisk familier fra Schwaben — der havde afgørende indflydelse på genopblomstringen af drueproduktionen og på etableringen af en vinhuskultur og vinfremstillingsteknologi, der er karakteristisk for produktionsområdet. Efter phylloxeraepidemien blev vindyrkningen flyttet til de sandede områder på grund af disse områders immunitet over for phylloxera. Men den nye sammensætning af vinsorter førte til, at jordstykker med særlige produktionsbetingelser kunne få gang i produktionen igen. Derudover blev der i 1904 indført en erhvervsuddannelse i Baja.

Efter Anden Verdenskrig opstod der store vinfremstillingsvirksomheder, og vinsektoren blev reformeret. Ud over de traditionelle sorter, der var blevet brugt næsten udelukkende indtil da (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka, Mézes), begyndte producenterne også at plante sorterne Kékfrankos, Leányka, Muscat Ottonel og Olaszrizling.

Forskellige former for dyrkningsteknikker, der indebar større afstand mellem rækkerne, samt høj beskæring blev fremherskende. Ud over yderligere ændring i sorterne (plantning af verdensberømte sorter som Chardonnay og Cabernet Sauvignon), en stigning i det dyrkede areal og en ændring i dyrkningsmetoderne skete der også sidst i 1970'erne en udvikling af moderniserede vinfremstillingsanlæg med stor kapacitet.

Mousserende vin — Beskrivelse af det afgrænsede område

b)   Menneskelige faktorer

Herudover gælder følgende kendetegn for mousserende »Hajós-Baja«-vin:

Produktionsområdet har rige traditioner for vindyrkning og fremstilling af mousserende vin.

I 1975 begyndte Hosszúhegyi Állai Gazdassig (Hosszúhegy-statsbedriften) at producere mousserende vin i vinområdet.

I 1980'erne var produktionen nået op på 25 millioner flasker om året. Størstedelen af den blev markedsført som mousserende vin fremstillet efter russiske lagringsteknikker på tanke.

Anlægget fremstillede også mousserende vin lagret i beholdere i længere perioder.

Carmen-familien af mousserende vine omfattede både rosé- og rødvine.

Siden midten af 2000'erne har en familieejet vingård produceret mousserende vin efter de klassiske teknikker, hvor lagringen sker på flaske.

Vin

2.   Beskrivelse af vinene

Det økologiske miljø i vinområdet giver mulighed for at fremstille fyldige og let syrlige, fløjlsagtige vine med et højt alkoholindhold. Jordens nærings- og vandbindingsevne i løssunderjorden giver de druer, der dyrkes her, en enestående karakter, der resulterer i en vin med mineralagtige egenskaber, der stammer fra den kalkholdige underjord.

Hvid- og rosévinene har en intens duft og en fyldig smag. Rødvinene er typisk frugtagtige med en dyb farve og et markant tanninindhold og udvikler sig langsomt.

De førsteklasses vine har en kompleks duft og en solid og fyldig smag med en intens frugtagtig karakter. I mange tilfælde forekommer der en smag og aroma af tørret frugt og marmelade, ofte ledsaget af en stærk krydret karakter, der er domineret af dufte, der bærer præg af lagring på træfade og flasker.

De sent høstede vine er fyldige og bærer præg af produktionsmetoden og lagringsprocessen. De har et restsukkerindhold.

Isvinene er solide og har en afbalanceret sødlig aroma som følge af deres restsukkerindhold og deres syre- og alkoholindhold.

Det anbefales, at vin fra produktionsområdet markedsføres efter lagring på fade og flasker.

3.   Årsagssammenhængen mellem produktionsområdet, de menneskelige faktorer og produktet

Det økologiske miljø har afgørende indvirkning på vinenes karakteristika. Denne særegenhed resulterer først og fremmest i fyldige, moderat syrlige, fløjlsagtige vine med et højt alkoholindhold.

Et af kendetegnene ved sandede jorder er, at de varmes hurtigt op og bedre reflekterer sollyset på grund af deres lyse farve, hvilket bidraget til druernes modning. Jordens nærings- og vandbindingsevne i løssunderjorden giver på samme tid de lokale druer en enestående karakter, der resulterer i en vin med mineralagtige egenskaber, der stammer fra den kalkholdige underjord.

Jord- og klimaforholdene giver hvid- og rosévinene en intens duft og fyldig smag. Rødvinene er typisk frugtagtige med en dyb farve og et markant tanninindhold og udvikler sig langsomt. Det anbefales, at vin fra produktionsområdet markedsføres efter lagring på fade og flasker.

Vinområdet Hajós-Baja er en vigtig del af det ungarske landbrugs vindyrknings- og vinproduktionssektor. Ud over sin økonomiske vægt har vinproduktionen også stor samfundsmæssig betydning, idet den bidrager til at holde på lokalbefolkningen.

Vindyrkning og vinproduktion samt den dermed forbundne vinturisme vokser støt. Området er hjemsted for Ungarns største vinhuslandsby, Hajósi Pincefalu.

Virkningen af de menneskelige faktorer for produktionsområdet kan ses på følgende måder:

| — | bevidst udvikling af en sortsstruktur (med både traditionelle og nye sorter) i overensstemmelse med områdets økologiske potentiale |
| --- | --- |

—

bevidst udvikling af en sortsstruktur (med både traditionelle og nye sorter) i overensstemmelse med områdets økologiske potentiale

| — | udvikling af vindyrknings- og vinfremstillingsteknologi i overensstemmelse med økologiske og markedsmæssige karakteristika |
| --- | --- |

—

udvikling af vindyrknings- og vinfremstillingsteknologi i overensstemmelse med økologiske og markedsmæssige karakteristika

| — | udvikling af en produktions- og integrationsstruktur egnet til de økologiske betingelser og markedsvilkårene. |
| --- | --- |

—

udvikling af en produktions- og integrationsstruktur egnet til de økologiske betingelser og markedsvilkårene.

Mousserende vin

2.   Beskrivelse af vinene

Basisvinene er typisk fyldige, moderat syrlige, fløjlsagtige vine med et højt alkoholindhold.

De har også mineralske egenskaber. Hvid- og rosébasisvinene har en aromatisk intensitet og en fyldig smag. Basisrødvinene er sædvanligvis frugtige med en dyb farve og med udtalt tannin.

3.   Årsagssammenhængen mellem produktionsområdet, de menneskelige faktorer og produktet

Det økologiske miljø har betydelig indvirkning på basisvinenes karakteristika. Denne særegenhed resulterer først og fremmest i fyldige, moderat syrlige, forholdsvis fløjlsagtige basisvine med et højt alkoholindhold.

Et af kendetegnene ved sandede jorder er, at de varmes hurtigt op og bedre reflekterer sollyset på grund af deres lyse farve, hvilket er med til at fremme druernes modning. Jordens nærings- og vandbindingsevne i løssunderjorden giver på samme tid de lokale druer en enestående karakter, der resulterer i basisvine med mineralagtige egenskaber, der stammer fra den kalkholdige underjord.

Grundet jordene og de klimatiske forhold har hvid- og rosébasisvinene en aromatisk intensitet og en fyldig smag. Basisvinene (siller og rød) er typisk frugtagtige, har en dyb farve og et markant tanninindhold og udvikler sig langsomt.

Virkningen af de menneskelige faktorer for produktionsområdet kan ses på følgende måder:

| — | bevidst udvikling af en sortsstruktur (med både traditionelle og nye sorter) i overensstemmelse med områdets økologiske potentiale |
| --- | --- |

—

bevidst udvikling af en sortsstruktur (med både traditionelle og nye sorter) i overensstemmelse med områdets økologiske potentiale

| — | udvikling af vindyrkningsteknologi samt teknologi til fremstilling af vin og mousserende vin i overensstemmelse med økologiske og markedsmæssige karakteristika |
| --- | --- |

—

udvikling af vindyrkningsteknologi samt teknologi til fremstilling af vin og mousserende vin i overensstemmelse med økologiske og markedsmæssige karakteristika

| — | udvikling af en produktions- og integrationsstruktur egnet til de økologiske betingelser og markedsvilkårene. |
| --- | --- |

—

udvikling af en produktions- og integrationsstruktur egnet til de økologiske betingelser og markedsvilkårene.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Regler vedrørende betegnelser

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Navne på mindre geografiske enheder, der kan angives på etiketten: Baja, Bátmonostor, Bácsszentgyörgy, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd og Vaskút.

Udtryk, der kan angives: barrique, cuvée, muskotály [Muscat], primőr [primeur], prémium [førsteklasses], siller, késői szüretelésű [sent høstet], jégbor [isvin].

Regler om aftapning (gælder for alle produktkategorier og vintyper):

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område.

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | I et vinhus i vinområdet Hajós-Baja kan vin fra egen produktion sælges direkte fra beholderen eller flasken i tilfælde af indtagelse på stedet. |
| --- | --- |

a)

I et vinhus i vinområdet Hajós-Baja kan vin fra egen produktion sælges direkte fra beholderen eller flasken i tilfælde af indtagelse på stedet.

| b) | Vinen må kun aftappes af aftapningsvirksomheder, der er registreret af Hajós-Baja-vinområdets vinkooperativ. Præsentationen må kun foregå uden for produktionsområdet, hvis der gives meddelelse herom 48 timer før præsentationen. Der skal gives meddelelse til Hajós-Baja-vinområdets vinkooperativråd (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa). Aftapningen skal finde sted senest 90 dage efter, at vinen er overført fra produktionsstedet. |
| --- | --- |

b)

Vinen må kun aftappes af aftapningsvirksomheder, der er registreret af Hajós-Baja-vinområdets vinkooperativ. Præsentationen må kun foregå uden for produktionsområdet, hvis der gives meddelelse herom 48 timer før præsentationen. Der skal gives meddelelse til Hajós-Baja-vinområdets vinkooperativråd (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa). Aftapningen skal finde sted senest 90 dage efter, at vinen er overført fra produktionsstedet.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde:

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

I kommunerne Bócsa, Kecel, Kéleshalma og Kiskőrös.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/3/5d/82000/Hajos%20Baja%20OEM_v3_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 5.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 186/38

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer som følge af en ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2020/C 186/06)

Europa-Kommissionen har godkendt denne mindre ændring i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne mindre ændring kan findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»MORTADELLA DI PRATO«

EU nr.: PGI-IT-01333-AM01 — 1.10.2019

BGB () BGB (X)

1.   Betegnelse

»Mortadella di Prato«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.2 — Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Mortadella di Prato« betegner et charcuteriprodukt bestående af en pølsemasse, der indeholder en blanding af svinekød, havsalt, hvidløg, krydderier og Alchermes (også Alkermes, i en mængde svarende til 0,3-0,6 %) og efter stopningen varmebehandles. Produktet skal på tidspunktet for markedsføringen udvise følgende egenskaber vægt: 0,5-10 kg; form: cylindrisk eller let ellipseformet; størrelse: længde: 8-70 cm; diameter 6-35 cm; organoleptiske egenskaber: pølsefyldets konsistens: fast og kompakt, men blød ved indtagelse takket være den høje formalingsgrad; ydre farve: uigennemskinnelig roséfarve; indre farve: mørk rosé på grund af Alkermes' virkning som farvestof, med hvide pletter på grund af fedtterningerne; aroma: ved indtagelse en kraftig krydderaroma med Alkermes-noter; smag: karakteristisk kontrast mellem den varme, kraftige smag af krydderier, hvidløg og havsalt og den sødlige, milde smag af Alkermes-likør; kemisk-fysiske egenskaber: forholdet fedtstof/protein: højst 1,5.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foderet til de svin, som anvendes til fremstilling af »Mortadella di Prato«, bør så vidt muligt tildeles som vådfoder eller opblødt foder med et tørstofindhold på mindst 45 % af den samlede tildeling for dyr med en levende vægt på 80 kg og mindst 55 % af den samlede fodertildeling i opfedningsfasen. Tildelingen af valle (biprodukt ved fremstilling af ost) og kærnemælk (biprodukt ved fremstilling af smør) bør ikke overstige 15 liter pr. dyr og dag.

»Mortadella di Prato« fremstilles udelukkende af følgende kødudskæringer i de anførte procentandele: bov: 40-50 %; spæk: 9-15 %; fraskåret skinkekød: 10-20 %; nakke: 5-15 %; kæber: 5-15 %; brystflæsk: 5-10 %. Obligatoriske ingredienser: Alkermes: 0,3-0,6 %; stødt peber: 0,1-0,3 %; hele peberkorn: 0,1-0,2 %; havsalt: 2,0-3,0 %; malede krydderier (koriander, kanel, muskatnød, muskatblomme og kryddernellike): 0,1-0,25 %; hvidløg: 0,08-0,2 %. Der kan anvendes konserveringsmidler efter bestemmelserne i lovgivningen. Tilsætning af natriumglutamat er forbudt.

Det anvendte kød skal stamme fra svin, hvis vægt er mindst 160 kg (+/- 10 %), og hvis slagtealder er mere end ni måneder. Forarbejdningen af kødet skal ske tidligst 24 timer og senest 96 timer efter slagtningen.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Følgende faser i fremstillingen af »Mortadella di Prato« skal følge umiddelbart efter hinanden uden tidsmæssig afbrydelse i det geografiske område: renskæring, hakning og blanding; stopning og snøring; dampbehandling og kogning; skylning og afkøling.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mellem afkølingen, den efterfølgende tørring og den første emballering, der finder sted i form af vakuumpakning, må der højst gå 20 minutter. Hvis der går længere tid, er der ud over risikoen for mikrobiel vækst også fare for, at produktets organoleptiske ligevægt uopretteligt ødelægges, så aromaen tager skade, og den karakteristiske roséfarve ændres.

Det er tilladt at omemballere produktet i stykker, skiver og bakker, med vakuumpakning eller i modificeret atmosfære, også uden for det geografiske område.

»Mortadella di Prato« kan markedsføres hel, i stykker eller i skiver, vakuumpakket eller i modificeret atmosfære og i bakker.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Pakningen skal forsynes med en etiket, hvorpå der med tydelige, letlæselige bogstaver på det nedenfor anførte logo ses en opretstående oval, hvis omrids i den nederste del afbrydes af et rektangel.

Image 2

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Området, hvor »Mortadella di Prato« fremstilles og klargøres til salg, omfatter hele det område, der administrativt hører under kommunen Prato og kommunerne Agliana, Quarrata og Montale i provinsen Pistoia.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Pratoområdet kendetegnes ved en effektiv udnyttelse af det vand, der strømmer gennem floden Bisenzio og andre mindre vandløb. Nødvendigheden af at gøre den store og frugtbare flodslette opdyrkelig og tanken om at udnytte vandet til energiudvinding til at drive møller og tekstilmaskiner opstod for første gang i det 12. århundrede og førte til opførelsen af de såkaldte »gore«, dvs. et vidt forgrenet net af kunstige kanaler, som gennemskar Pratosletten og fortsatte helt til nabokommunerne Agliana, Quarrata og Montale i provinsen Pistoia. Disse kanaler og vandløb leverede ikke kun energi, men førte helt tilbage i Middelalderen også til udviklingen af håndværket »beccai« (slagtere), der på samme måde som farverne havde brug for rigelige mængder rindende vand i deres arbejde af hygiejniske årsager. Det var i den periode, at forarbejdning og anvendelse af svinekød fik en stadig større betydning. Kødet havde et særlig godt ry, en høj økonomisk værdi og var det vigtigste levnedsmiddel i vintermånederne. Hver bondefamilie holdt sit eget svin, og de velbeslåede borgere indgik forpagtningskontrakter med bønderne og overlod dem svin til opfedning med en aftale om at »dele, hvad Gud deraf skaber«. Også i de følgende århundreder var det årlige forbrug af svinekød så stort, at Pratos »salsicciari« (pølsemagere) nød stor anseelse, og deres produkt var på grund af den store omsætning pålagt en særlig skat. De særlige hydrologiske forhold i området har således begunstiget sameksistensen mellem farvernes århundredgamle erhverv, hvor man for første gang brugte skjoldlus til udvinding af farvestoffet karmin, og slagterierhvervet, hvor man senere også begyndte at anvende det berømte farvestof, der i Italien går under betegnelsen »grana del tintore«, som farve- og aromastof i pølsevarer.

Den anseelse, som »Mortadella di Prato« nyder, hænger først og fremmest sammen med anvendelsen af Alkermes, som med sin fine likørsødme skaber en udpræget kontrast til den kraftige smag fra krydderier, hvidløg og havsalt og giver pølsen dens helt særlige organoleptiske egenskaber. Stedets traditionelle knowhow forstærker dette særpræg yderligere gennem valget af de kødudskæringer, der egner sig bedst til kogning, gennem den særlige konsistens, som er karakteristisk for kødpølser, og som skyldes forbindelsen mellem bindevævsproteinet og sukkeret i Alkermes, gennem blandingen af formalede krydderier, sort peber, hvidløg og havsalt, der med sin bakteriostatiske og oxidationshæmmende virkning øger beskyttelsen af fedtet mod harskning, og ikke mindst gennem den langsomme og gradvise tørring, som sker gennem den dampbehandling, produktet gennemgår inden kogningen. Samspillet mellem alle disse faktorer er med til at give »Mortadella di Prato« en helt særlig placering i det italienske gastronomiske landskab.

Tilsætningen af Alkermes som en typisk bestanddel i »Mortadella di Prato« er et tydeligt bevis for, at produktet har oprindelse i og kun fremstilles i Prato. Alkermes har en karakteristisk intens rød farve, som tidligere udelukkende blev udvundet af tørrede, pulveriserede skjoldlus (karmin). Farvestoffet blev igennem århundreder anvendt i farvningen af stoffer, dvs. et erhverv, som altid har været den vigtigste økonomiske aktivitet i byen Prato og de omkringliggende »gore« (kanaler). Det store håndelag, man i Prato havde med karmin, førte til en mangesidet anvendelse heraf, ligesom det fandt bred anvendelse i tekstilindustrien, på levnedsmiddelområdet og i medicinalindustrien. Den dag i dag anvendes Alkermes i stor udstrækning inden for gastronomien, lige fra pølsevarer til det typiske bagværk »pesche di Prato«. Dette særlige kendetegn og det forhold, at områdets virksomheder har kunnet bevare deres traditionelle fremstillingsmetoder, har begrundet den ubestridelige anseelse, som »Mortadella di Prato« nyder, og som underbygges af en omfattende dokumentation. De første pålidelige dokumenter om »Mortadella di Prato«, som giver belæg for, at produktet har oprindelse i byen Prato, stammer fra 1733 og har forbindelse til saligkåringen af nonnen Caterina de' Ricci, da nonnerne i dominikanerklostrene i Prato ved denne anledning tilberedte et måltid for gæsterne, hvor denne pølsevare optræder som en lokal specialitet. Yderligere omtale af produktet under navnet »Mortadella di Prato« forekommer i 1854 i brevvekslingen mellem Cesare Guasti og Giovanni Pierallini, i artikler i avisen »Lo Zenzero« i 1862 og i hele det 19. århundrede i erhvervsøkonomiske fagbøger (»L'Italia economica« fra 1868 og »l'Italia all'opera« fra 1869), i beretninger om verdensudstillingerne (på italiensk, engelsk og fransk) i London og Paris og i en meddelelse fra en fransk politikommissær med oplysninger om eksporten af produktet til Frankrig (1867), hvilket bekræfter den anseelse, som produktet havde opnået. I en beretning fra en kurator ved verdensudstillingen i London hedder det, at »Mortadella fra Prato og Mortadella fra Bologna derude (dvs. i udlandet) har givet navn til denne produkttype«. Også i det tyvende århundrede findes der talrige dokumenterede henvisninger til »Mortadella di Prato«, som viser, at lokale opskriftssamlinger har fundet vej til forlagsverdenen, landsdækkende dagblade og den nationale og internationale gastronomiske verden og vidner om produktets stadig større anseelse. Produktets egenart har skaffet det en plads i mange lokale, landsdækkende og udenlandske kogebøger og madguider, hvilket tog sin begyndelse i den første udgave af »Guida gastronomica d'Italia«, som blev udgivet af Touring Club Italiano (1931). Produktets omdømme skyldes også, at det lovprises og anvendes af mange af kulturlivets og madkunstens personligheder i Italien og fra udlandet, f.eks. forfatteren Manuel Vázquez Montalbán. Endvidere blev »Mortadella di Prato« af forbundet Accademia della cucina italiana (1987) og organisationen Slow Food, som i 2000 tildelte produktet deres mærke, kåret som indbegrebet af Pratos gastronomiske tradition. Siden det 18. århundrede har det i regionen været almindeligt at spise »Mortadella di Prato« sammen med figner, og produktet anvendes inden for det traditionelle køkken som bestanddel i mange typiske retter, f.eks. »sedani alla pratese« (selleri tilberedt som i Prato). Produktet præsenteres ikke kun på den lokale festival for mad og vin, »DiVini Profumi«, men også på nationale og internationale messer.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

Varespecifikationens fulde tekst er tilgængelig på webstedet: https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335%e2%80%9d

eller

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---