# Euroopa Liidu C 227/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 227 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik10. juuli 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 227

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik10. juuli 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 227/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9801 – Allianz / OMERS Infrastructure / T&R JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 227/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9840 – Macquarie / Fresco International) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 227/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9804 – Saudi Aramco Development / Baker Hughes/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 227/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9783 – EQT/OMERS/DGF/INEXIO) (
  1
  ) | 4 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 227/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9801 – Allianz / OMERS Infrastructure / T&R JV) (
  1
  )

1

1

2020/C 227/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9840 – Macquarie / Fresco International) (
  1
  )

1

2

2020/C 227/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9804 – Saudi Aramco Development / Baker Hughes/JV) (
  1
  )

1

3

2020/C 227/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9783 – EQT/OMERS/DGF/INEXIO) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 227/05 | Euro vahetuskurss — 9. juuli 2020 | 5 |
| 2020/C 227/06 | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon Mitterahaliste hüvitiste keskmised kulud | 6 |
| | Kontrollikoda |
| 2020/C 227/07 | Eriaruanne nr 15/2020 Looduslike tolmeldajate kaitse ELis: komisjoni algatused ei ole vilja kandnud | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 227/05

Euro vahetuskurss — 9. juuli 2020

5

2020/C 227/06

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon Mitterahaliste hüvitiste keskmised kulud

6

Kontrollikoda

2020/C 227/07

Eriaruanne nr 15/2020 Looduslike tolmeldajate kaitse ELis: komisjoni algatused ei ole vilja kandnud

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 227/08 | Konkursikutse 2020 – EAC/A03/2020 Programmi Erasmus kohane akrediteerimine noortevaldkonnas | 9 |
| | Euroopa Investeerimispank |
| 2020/C 227/09 | Konkursikutse Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja uue EIBURSi sponsorlustoetuse | 11 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 227/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9897 – Actineo / SHAM / Antevis JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| 2020/C 227/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9893 – C&G/Fischer/Craftnote) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 227/12 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 18 |
| 2020/C 227/13 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 21 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 227/08

Konkursikutse 2020 – EAC/A03/2020 Programmi Erasmus kohane akrediteerimine noortevaldkonnas

9

Euroopa Investeerimispank

2020/C 227/09

Konkursikutse Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja uue EIBURSi sponsorlustoetuse

11

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 227/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9897 – Actineo / SHAM / Antevis JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

2020/C 227/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9893 – C&G/Fischer/Craftnote) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 227/12

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

18

2020/C 227/13

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9801 – Allianz / OMERS Infrastructure / T&R JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 227/01)

29. mail 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9801 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9801 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9840 – Macquarie / Fresco International)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 227/02)

11. mail 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9840 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9840 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9804 – Saudi Aramco Development / Baker Hughes/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 227/03)

30. aprillil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9804 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9804 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/4

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9783 – EQT/OMERS/DGF/INEXIO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 227/04)

29. aprillil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9783 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9783 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/5

---

Euro vahetuskurss (1)

9. juuli 2020

(2020/C 227/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1342 |
| JPY | Jaapani jeen | 121,67 |
| DKK | Taani kroon | 7,4503 |
| GBP | Inglise nael | 0,89655 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3970 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0634 |
| ISK | Islandi kroon | 158,70 |
| NOK | Norra kroon | 10,6173 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,622 |
| HUF | Ungari forint | 354,25 |
| PLN | Poola zlott | 4,4655 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8408 |
| TRY | Türgi liir | 7,7845 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6239 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5314 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7901 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7223 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5774 |
| KRW | Korea vonn | 1 354,35 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,0691 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9230 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5365 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 326,81 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8345 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,062 |
| RUB | Vene rubla | 80,0425 |
| THB | Tai baat | 35,381 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,0520 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,6985 |
| INR | India ruupia | 85,0455 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1342

JPY

Jaapani jeen

121,67

DKK

Taani kroon

7,4503

GBP

Inglise nael

0,89655

SEK

Rootsi kroon

10,3970

CHF

Šveitsi frank

1,0634

ISK

Islandi kroon

158,70

NOK

Norra kroon

10,6173

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,622

HUF

Ungari forint

354,25

PLN

Poola zlott

4,4655

RON

Rumeenia leu

4,8408

TRY

Türgi liir

7,7845

AUD

Austraalia dollar

1,6239

CAD

Kanada dollar

1,5314

HKD

Hongkongi dollar

8,7901

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7223

SGD

Singapuri dollar

1,5774

KRW

Korea vonn

1 354,35

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,0691

CNY

Hiina jüaan

7,9230

HRK

Horvaatia kuna

7,5365

IDR

Indoneesia ruupia

16 326,81

MYR

Malaisia ringit

4,8345

PHP

Filipiini peeso

56,062

RUB

Vene rubla

80,0425

THB

Tai baat

35,381

BRL

Brasiilia reaal

6,0520

MXN

Mehhiko peeso

25,6985

INR

India ruupia

85,0455

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/6

---

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON

MITTERAHALISTE HÜVITISTE KESKMISED KULUD

(2020/C 227/06)

MITTERAHALISTE HÜVITISTE KESKMISED KULUD – 2017

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 kohaldamine (1)

I.

| | Vanuserühm | Aastane netokulu | Igakuine netokulu
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | alla 20aastased | 1 699,83 eurot | 113,32 eurot |
| 20–64aastased | 2 633,94 eurot | 175,60 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 9 141,62 eurot | 609,44 eurot |
| Portugal | alla 20aastased | 868,83 eurot | 57,92 eurot |
| 20–64aastased | 753,12 eurot | 50,21 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 1 691,19 eurot | 112,75 eurot |
| Soome | alla 20aastased | 1 175,67 eurot | 78,38 eurot |
| 20–64aastased | 1 960,93 eurot | 130,73 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 5 872,79 eurot | 391,52 eurot |
| Rootsi | alla 20aastased | 14 581,95 Rootsi krooni | 972,13 Rootsi krooni |
| 20–64aastased | 21 136,00 Rootsi krooni | 1 409,07 Rootsi krooni |
| 65aastased ja vanemad | 63 426,26 Rootsi krooni | 4 228,42 Rootsi krooni |
| Ühendkuningriik | alla 20aastased | 836,64 Inglise naela | 55,78 Inglise naela |
| 20–64aastased | 1 870,87 Inglise naela | 124,72 Inglise naela |
| 65aastased ja vanemad | 5 359,37 Inglise naela | 357,29 Inglise naela |

Vanuserühm

Aastane netokulu

Igakuine netokulu

x = 0,20

Iirimaa

alla 20aastased

1 699,83 eurot

113,32 eurot

20–64aastased

2 633,94 eurot

175,60 eurot

65aastased ja vanemad

9 141,62 eurot

609,44 eurot

Portugal

alla 20aastased

868,83 eurot

57,92 eurot

20–64aastased

753,12 eurot

50,21 eurot

65aastased ja vanemad

1 691,19 eurot

112,75 eurot

Soome

alla 20aastased

1 175,67 eurot

78,38 eurot

20–64aastased

1 960,93 eurot

130,73 eurot

65aastased ja vanemad

5 872,79 eurot

391,52 eurot

Rootsi

alla 20aastased

14 581,95 Rootsi krooni

972,13 Rootsi krooni

20–64aastased

21 136,00 Rootsi krooni

1 409,07 Rootsi krooni

65aastased ja vanemad

63 426,26 Rootsi krooni

4 228,42 Rootsi krooni

Ühendkuningriik

alla 20aastased

836,64 Inglise naela

55,78 Inglise naela

20–64aastased

1 870,87 Inglise naela

124,72 Inglise naela

65aastased ja vanemad

5 359,37 Inglise naela

357,29 Inglise naela

II.

| | Vanuserühm | Aastane netokulu | Igakuine netokulu x = 0,20 | Igakuine netokulu
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | alla 20aastased | 1 699,83 eurot | 113,32 eurot | 120,40 eurot |
| 20–64aastased | 2 633,94 eurot | 175,60 eurot | 186,57 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 9 141,62 eurot | 609,44 eurot | 647,53 eurot |
| Portugal | alla 20aastased | 868,83 eurot | 57,92 eurot | 61,54 eurot |
| 20–64aastased | 753,12 eurot | 50,21 eurot | 53,35 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 1 691,19 eurot | 112,75 eurot | 119,79 eurot |
| Soome | alla 20aastased | 1 175,67 eurot | 78,38 eurot | 83,28 eurot |
| 20–64aastased | 1 960,93 eurot | 130,73 eurot | 138,90 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 5 872,79 eurot | 391,52 eurot | 415,99 eurot |
| Rootsi | alla 20aastased | 14 581,95 Rootsi krooni | 972,13 Rootsi krooni | 1 032,89 Rootsi krooni |
| 20–64aastased | 21 136,00 Rootsi krooni | 1 409,07 Rootsi krooni | 1 497,13 Rootsi krooni |
| 65aastased ja vanemad | 63 426,26 Rootsi krooni | 4 228,42 Rootsi krooni | 4 492,69 Rootsi krooni |
| Ühendkuningriik | alla 20aastased | 836,64 Inglise naela | 55,78 Inglise naela | 59,26 Inglise naela |
| 20–64aastased | 1 870,87 Inglise naela | 124,72 Inglise naela | 132,52 Inglise naela |
| 65aastased ja vanemad | 5 359,37 Inglise naela | 357,29 Inglise naela | 379,62 Inglise naela |

Vanuserühm

Aastane netokulu

Igakuine netokulu x = 0,20

Igakuine netokulu

x = 0,15  (3)

Iirimaa

alla 20aastased

1 699,83 eurot

113,32 eurot

120,40 eurot

20–64aastased

2 633,94 eurot

175,60 eurot

186,57 eurot

65aastased ja vanemad

9 141,62 eurot

609,44 eurot

647,53 eurot

Portugal

alla 20aastased

868,83 eurot

57,92 eurot

61,54 eurot

20–64aastased

753,12 eurot

50,21 eurot

53,35 eurot

65aastased ja vanemad

1 691,19 eurot

112,75 eurot

119,79 eurot

Soome

alla 20aastased

1 175,67 eurot

78,38 eurot

83,28 eurot

20–64aastased

1 960,93 eurot

130,73 eurot

138,90 eurot

65aastased ja vanemad

5 872,79 eurot

391,52 eurot

415,99 eurot

Rootsi

alla 20aastased

14 581,95 Rootsi krooni

972,13 Rootsi krooni

1 032,89 Rootsi krooni

20–64aastased

21 136,00 Rootsi krooni

1 409,07 Rootsi krooni

1 497,13 Rootsi krooni

65aastased ja vanemad

63 426,26 Rootsi krooni

4 228,42 Rootsi krooni

4 492,69 Rootsi krooni

Ühendkuningriik

alla 20aastased

836,64 Inglise naela

55,78 Inglise naela

59,26 Inglise naela

20–64aastased

1 870,87 Inglise naela

124,72 Inglise naela

132,52 Inglise naela

65aastased ja vanemad

5 359,37 Inglise naela

357,29 Inglise naela

379,62 Inglise naela

---

(1)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  Pensionäride ja nende pereliikmete puhul on kuu kindlaksmääratud summa suhtes kohaldatav vähendus 15 % (x = 0,15), kui pädev liikmesriik ei ole loetletud määruse (EÜ) nr 883/2004 IV lisas (vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikele 3).

3

---

Kontrollikoda

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/8

---

Eriaruanne nr 15/2020

„Looduslike tolmeldajate kaitse ELis: komisjoni algatused ei ole vilja kandnud“

(2020/C 227/07)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 15/2020 „Looduslike tolmeldajate kaitse ELis: komisjoni algatused ei ole vilja kandnud“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/9

---

KONKURSIKUTSE 2020 – EAC/A03/2020

Programmi „Erasmus“ kohane akrediteerimine noortevaldkonnas

(2020/C 227/08)

RESERVATSIOON

ELi 2021.–2027. aasta haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogrammi, mille ettepaneku esitas Euroopa Komisjon 30. mail 2018 (edaspidi „programm“), ei ole Euroopa seadusandjad veel vastu võtnud. Käesolev akrediteerimiskutse avaldatakse siiski selleks, et lihtsustada võimalike liidu toetuse saajate jaoks taotluste esitamist, niipea kui Euroopa seadusandjad on õigusliku aluse vastu võtnud.

See akrediteerimiskutse ei ole Euroopa Komisjonile õiguslikult siduv. Kui Euroopa seadusandjad õiguslikku alust märkimisväärselt muudavad, võidakse seda akrediteerimiskutset muuta või see tühistada ning algatada teised erineva sisu ja asjakohaste vastamistähtaegadega akrediteerimiskutsed.

Üldisemalt kehtivad igasuguse käesolevast akrediteerimiskutsest tuleneva tegevuse suhtes järgmised tingimused, mille täitmine ei sõltu komisjonist:

| — | Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu peavad vastu võtma programmi õigusliku aluse lõpliku teksti; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu peavad vastu võtma programmi õigusliku aluse lõpliku teksti;

| — | pärast programmi komiteega konsulteerimist tuleb vastu võtta 2021. aasta ja järgnevad iga-aastased tööprogrammid ning üldised rakendussuunised, kriteeriumid ja valikumenetlused ning |
| --- | --- |

—

pärast programmi komiteega konsulteerimist tuleb vastu võtta 2021. aasta ja järgnevad iga-aastased tööprogrammid ning üldised rakendussuunised, kriteeriumid ja valikumenetlused ning

| — | eelarvepädevad institutsioonid peavad vastu võtma Euroopa Liidu 2021. aasta ja järgmiste aastate eelarve. |
| --- | --- |

—

eelarvepädevad institutsioonid peavad vastu võtma Euroopa Liidu 2021. aasta ja järgmiste aastate eelarve.

Ettepanekukohane ELi 2021.–2027. aasta haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 165 ja 166 ning subsidiaarsuse põhimõttel.

1.   Sissejuhatus

Programmi „Erasmus“ kohane akrediteering on vahend organisatsioonidele, kes soovivad osaleda piiriüleses vahetus- ja koostöötegevuses.

Programmi „Erasmus“ kohaselt akrediteeritud organisatsioonidel on lihtsam juurdepääs tulevase programmi (2021–2027) 1. põhimeetme raames pakutavatele rahastamisvõimalustele. Tingimused, mille alusel pääsevad akrediteeritud organisatsioonid juurde rahastamisvõimalustele, esitatakse Euroopa Komisjoni avaldatavates iga-aastastes konkursikutsetes.

Programmi „Erasmus“ kohase akrediteeringu olemasolu noortevaldkonnas kinnitab, et taotleja kasutab asjakohaseid ja tõhusaid protsesse ja meetmeid, et viia kavakohaselt ellu kvaliteetseid õpirändetegevusi ja kasutada neid noortevaldkonna edendamiseks.

2.   Eesmärgid

Käesoleva meetme eesmärgid on järgmised:

| — | tugevdada noorte isiklikku ja kutsealast arengut mitteformaalsete ja informaalsete õpirändetegevuste kaudu; |
| --- | --- |

—

tugevdada noorte isiklikku ja kutsealast arengut mitteformaalsete ja informaalsete õpirändetegevuste kaudu;

| — | soodustada noorte mõjuvõimu suurendamist, nende kodanikuaktiivsust ja demokraatlikus elus osalemist; |
| --- | --- |

—

soodustada noorte mõjuvõimu suurendamist, nende kodanikuaktiivsust ja demokraatlikus elus osalemist;

| — | edendada noorsootöö kvaliteeti kohalikul, piirkonna, riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, suurendades noorsoovaldkonnas tegutsevate organisatsioonide suutlikkust ja toetades noorsootöötajate kutsealast arengut; |
| --- | --- |

—

edendada noorsootöö kvaliteeti kohalikul, piirkonna, riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, suurendades noorsoovaldkonnas tegutsevate organisatsioonide suutlikkust ja toetades noorsootöötajate kutsealast arengut;

| — | edendada Euroopa noorte seas kaasamist ja mitmekesisust, kultuuridevahelist dialoogi ning selliseid väärtusi nagu solidaarsus, võrdsed võimalused ja inimõigused. |
| --- | --- |

—

edendada Euroopa noorte seas kaasamist ja mitmekesisust, kultuuridevahelist dialoogi ning selliseid väärtusi nagu solidaarsus, võrdsed võimalused ja inimõigused.

3.   Akrediteerimisnõuetele vastavus

Taotluse võivad esitada üksnes need, kes vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1288/2013 (millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) (1) artikli 23 lõikega 1 kehtestatud nõuetele.

Programmi „Erasmus“ kohast akrediteeringut võivad taotleda kõik avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud asutused, mis on asutatud:

| — | Euroopa Liidu liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriikides,

| — | programmiga ühinenud kolmandates riikides vastavalt õiguslikus aluses seatud tingimustele (2). |
| --- | --- |

—

programmiga ühinenud kolmandates riikides vastavalt õiguslikus aluses seatud tingimustele (2).

4.   Taotluste esitamise tähtaeg

Taotlusi hinnatakse ja akrediteerimist tehakse pidevalt.

Rahastamisvõimaluste lihtsustatud kasutamine konkreetsel aastal eeldab varasemat akrediteeringu olemasolu. Käesoleva konkursikutse kohase akrediteeringu saamiseks tuleb taotlused esitada hiljemalt 31. detsembriks 2021.

5.   Valikumenetlus

Taotlusi hinnatakse akrediteerimiskriteeriumide kui ka taotluseeskirjades kindlaks määratud välistamis- ja valikukriteeriumide alusel.

Valiku tegemise eest vastutav riiklik büroo määrab ametisse hindamiskomisjoni, kes teeb järelevalvet kogu valikuprotsessi juhtimise üle. Ekspertide hinnangu alusel koostab hindamiskomisjon loetelu taotlustest, mis soovitatakse välja valida.

6.   Täielik teave

Komisjoni ettepanek määruse kohta, millega kehtestatakse liidu 2021.–2027. aasta haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm, on aadressil

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1585129325950&uri=CELEX:52018PC0367

Käesoleva akrediteerimiskutse üksikasjalikud tingimused, eeskirjad ja menetlused on esitatud taotluseeskirjades aadressil

https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/calls/2020-erasmus-accreditation-youth

Need taotluseeskirjad on selle akrediteerimiskutse lahutamatu osa ja neis kirjeldatud osalemistingimused kehtivad selle kutse suhtes täiel määral.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(2)  Sõltuvalt õigusliku aluse vastuvõtmisest. „Erasmus+“ 2014.–2020. aasta programmis on selles nimekirjas Island, Norra, Liechtenstein, Türgi, Põhja-Makedoonia ja Serbia.

---

Euroopa Investeerimispank

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/11

---

Konkursikutse

Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja uue EIBURSi sponsorlustoetuse

(2020/C 227/09)

Euroopa Investeerimispanga Instituudi teadmisteprogrammi teadustöötoetusi antakse eri kavade kaudu, millest üks on:

| — | EIBURS (EIB
  University Research Sponsorship) ehk EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm. |
| --- | --- |

—

EIBURS (EIB
  University Research Sponsorship) ehk EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm.

EIBURSi raames toetatakse ELis, kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides asuvaid ülikoolide teaduskondi või teaduskeskusi, mis töötavad panga huvi keskmes olevates uurimisvaldkondades. EIBURSi sponsorlustoetusi – kuni 100 000 eurot aastas kolmeks aastaks – antakse konkursi korras huvitatud ülikoolide teaduskondadele või teaduskeskustele, kelle asjatundlikkus on valitud valdkonnas tunnustust pälvinud. Valituks osutuvad projektiettepanekud pakuvad eri väljundeid, mille kohta sõlmitakse Euroopa Investeerimispangaga leping.

2020/2021. akadeemiliseks aastaks ootab EIBURSi programm ettepanekuid uuel uurimisteemal:

„Taristuprojektides soolise aspekti arvestamise mõju“

1.   Projekti keskne teema

EIP Grupi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise strateegia jõustus 2017. aasta jaanuaris. Selle strateegia eesmärk on võtta soolist võrdõiguslikkust ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist arvesse EIP Grupi tegevuses nii ELis kui ka EList väljaspool. Strateegiat rakendatakse soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavade kaudu, milles nähakse ette EIP Grupi eesmärgid ja konkreetne tegevus, et tagada strateegia alusel võetud kohustuste täitmine (2017–2022).

Soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavad hõlmavad nelja tegevusvaldkonda, mille seas on EIP tehingute mõju soolisele võrdõiguslikkuselesuurendamine. Selleks et tagada, et EIP tehingutega saavutatakse investeerimisprotsessis nõuetekohane tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, võtab EIP Grupp hindamisetapis kasutusele soolise aspekti märgise, mis on justkui klassifikatsioonisüsteem. Märgise eesmärk on teha hõlpsasti ja eelnevalt kindlaks tehingud, mis võivad avaldada mõju soolisele võrdõiguslikkusele. Selline eelhindamine on eriti oluline investeeringute puhul, mis ei ole suunatud soolisele võrdõiguslikkusele kui konkreetsele tulemusele või eesmärgile, vaid mis võivad õige ülesehitusega või õigetes geograafilistes piirkondades või sektorites avaldada märkimisväärset mõju soolisele võrdõiguslikkusele. Näiteks tundub, e tõendid viitavad sellele, et sooküsimuste arvestamine taristuprojektide väljatöötamisel ja rakendamisel muudab projektide kasutegurid kättesaadavamaks ja kaasavamaks ning suurendab projektide arengumõju (Aafrika Arengupank 2019) (1). Samamoodi eeldatakse, et soolist aspekti arvestades välja töötatud taristuinvesteeringud võivad suurendada naiste majanduslikku vastupanuvõimet ja heaolu, näiteks ajakokkuhoiu, suurema ohutus- ja turvatunde, ulatuslikuma liikuvuse, suurema läbirääkimisvõimu või tõkkeid tekitavate sotsiaalsete normide ületamise vm kaudu (nt digivaldkonna investeeringud aitavad kaotada norme, mis piiravad naiste liikuvust ja seega juurdepääsu pangateenustele või teabele) (2). Samas tuleb praeguses katsejärgus teha edusamme täpsete eelhinnangute koostamisel, millest juhinduda projektide väljatöötamise ja mõõtmise käsitlusviisides seoses EIP toetatud taristutehingute soolise võrdõiguslikkuse tulemuste ja mõjudega.

EIP kaalub praegu naiste ajakasutust kui põhinäitajat mõju kohta, mida võivad taristuinvesteeringud avaldada naiste vaba aja suurendamisele, et nad saaksid osaleda tootlikus tegevuses, ning seega vähendada soolist palga- ja pensionilõhet. Samas tuleb selle näitaja sobivust ja tõhusust veel testida. EIP on seega heaks kiitnud katseetapi, mille jooksul uuritakse seda näitajat ning selle kasutamist ja sobivust, samuti selle EIP taristuinvesteeringutes rakendatavust.

Eespool kirjeldatut silmas pidades teeme ettepaneku keskenduda teadustöös järgmistele põhiküsimustele:

Kuidas saab taristuinvesteeringute kaudu (nt ühistransport või taskukohane eluase) loodud paremate tingimustega naiste jaoks tootlike ressursside (rahastus, maa või loodusvarad) kasutamise ja majanduslike võimaluste (korralik töökoht) parandamisega edendada nende majanduslikku vastupanuvõimet ja heaolu?

Milliste eri aspekte hõlmavate näitajate alusel saab EIP kõige efektiivsemalt hinnata taristuinvesteeringute võimalikke erinevaid mõjusid naistele ja meestele ning tagada, et projektide tulemusel praegused soolised lõhed kaovad? Eelkõige, kas ajavaesuse (3) mõõde on asjakohane näitaja?

Nendele uurimisküsimustele vastamiseks peavad teadurid looma kontseptuaalse raamistiku, töötama välja uurimishüpoteesid ja viima läbi empiirilise uuringu. Empiiriline uuring keskendub ühele konkreetsele taristuprojektile (4) ning loob eeldused täpseks sotsiaalmajandusliku mõju ning naiste majandusliku vastupanuvõime ja heaolu paranemise mõju hindamiseks. Uurimisel tuleb kasutada sobivaid andmekogumismehhanisme (kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed), tugineda asjakohasele andmebaasile ja teha kindlaks optimaalne projekti ülesehitus, et teha kindlaks vastupidised stsenaariumid. Lisaks tuleb selle käigus teha algandmete täpset statistilist analüüsi.

2.   Probleemid

Uurimismeeskond peab tegelema kolme põhiprobleemiga. Esiteks, optimaalse metoodika kindlakstegemine, et hinnata – eelnevalt – taristuinvesteeringute mõju laiemale soolisele ebavõrdsusele ühiskonnas, ning kõige asjakohasemate näitajate valik, mida saaks kohaldada kõigis sektorites ja piirkondades. Kuna see metoodikaküsimus on EIP toetuse hindamisel korduv, peaks uurimismeeskond töötama välja täpse metoodika, mida toetavad teadusuuringud ja mida saab lihtsasti kasutada, et saada teavet EIP soolise aspekti märgiste tarbeks ning vajaduse korral projektide valikuks ja väljatöötamiseks.

Teiseks, arvestades taristuprojektide pikaajalisust, võib kolmeaastane ajakava empiirilise töö jaoks tunduda problemaatiline. Samas tuleks uurimistöö käigus koguda andmeid projekti algusest saadik, kui projekt ei ole huvipakkuvaid tulemusnäitajaid veel mõjutanud (nt naiste majanduslik vastupanuvõime ja heaolu). See koos sobiva võrdlusrühma kindlakstegemisega võimaldab võrrelda algandmeid samade näitajatega, mis kogutakse pärast projekti. Uurimismeeskond peaks osalema aruteludes asjaomaste EIP talitustega ja projektiteostajatega, et selgitada lähenemisviisi ja sellega kaasnevaid asjaolusid.

Lisaks on taristuinvesteeringutel potentsiaalne kaudne ja põhjuslik mõju naiste väljavaadetele ning seda on keerulisem mõõta. Sellegipoolest on oluline ka seda arvesse võtta nii projektide väljatöötamisega kaasnevate riskide kui ka võimaluste poolest.

3.   Oodatavad tulemused

Arvestades kolmeaastast ajakava, peaks uurimistöö hõlmama vahe- ja lõpptulemusi.

1. aasta:

| — | seonduva teaduskirjanduse uurimine; (5) |
| --- | --- |

—

seonduva teaduskirjanduse uurimine; (5)

| — | lühikokkuvõte, milles sõnastatakse uurimistöö hüpotees kontseptuaalse raamistiku alusel, milles uuritakse, kuidas saab naistele toomisressursside kasutamise ja majanduslike võimaluste andmisega suurendada nende majanduslikku vastupanuvõimet ja heaolu, ning ajakokkuhoiu olulisust selles aspektis; |
| --- | --- |

—

lühikokkuvõte, milles sõnastatakse uurimistöö hüpotees kontseptuaalse raamistiku alusel, milles uuritakse, kuidas saab naistele toomisressursside kasutamise ja majanduslike võimaluste andmisega suurendada nende majanduslikku vastupanuvõimet ja heaolu, ning ajakokkuhoiu olulisust selles aspektis;

| — | empiiriline analüüs:






  — | kõige asjakohasema EIP toetust saava taristuprojekti valimine täpseks mõjuhinnanguks koostöös EIPga projektide eelvaliku põhjal; |
| --- | --- | --- |

—

empiiriline analüüs:

—

kõige asjakohasema EIP toetust saava taristuprojekti valimine täpseks mõjuhinnanguks koostöös EIPga projektide eelvaliku põhjal;

| — | metoodiline mõjuhinnangu kavandamise kokkuvõte, milles kirjeldatakse sobiva võrdlusrühma tuvastamist, kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete kogumise vahendite/uurimisküsitluste/intervjuude juhiste ja nõutavate näitajate ettevalmistamist, andmekogumisviise (nt valimite koostamise strateegia ja võimsusarvutused, andmekogujate koolitamine, katsemissioon, fookusrühma arutelude korraldamine) ja tegevuste ajakava. |
| --- | --- |

—

metoodiline mõjuhinnangu kavandamise kokkuvõte, milles kirjeldatakse sobiva võrdlusrühma tuvastamist, kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete kogumise vahendite/uurimisküsitluste/intervjuude juhiste ja nõutavate näitajate ettevalmistamist, andmekogumisviise (nt valimite koostamise strateegia ja võimsusarvutused, andmekogujate koolitamine, katsemissioon, fookusrühma arutelude korraldamine) ja tegevuste ajakava.

2. aasta:

| — | algandmete kogumine (tähtajad, mis vastaksid projekti ajakavale); |
| --- | --- |

—

algandmete kogumine (tähtajad, mis vastaksid projekti ajakavale);

| — | näitajate konstrueerimine, andmete puhastamine ja projektispetsiifiliste andmebaaside loomine (nt Stata, R või Excel). |
| --- | --- |

—

näitajate konstrueerimine, andmete puhastamine ja projektispetsiifiliste andmebaaside loomine (nt Stata, R või Excel).

3. aasta:

| — | aruanne, milles esitatakse kogutud algandmete täpne statistiline analüüs, ja mis hõlmab eri andmeallikate (kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed) trianguleerimist; |
| --- | --- |

—

aruanne, milles esitatakse kogutud algandmete täpne statistiline analüüs, ja mis hõlmab eri andmeallikate (kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed) trianguleerimist;

| — | metoodiline kokkuvõte EIP jaoks kaasnevatest asjaoludest taristuprojektide hindamisel, uuringu tulemuste põhjal. Nimetatud kokkuvõte peaks andma ka suuniseid selle kohta, milline on EIP jaoks parim põhinäitaja taristuinvesteeringute mõju soolisele võrdõiguslikkusele kajastamiseks, eelkõige võttes arvesse ajavaesust kui EIP-le erilist huvi pakkuvat näitajat. Kokkuvõttes tuleks anda soovitusi selle kohta, kuidas näitajat saab jälgida (sealhulgas andmeallikad trianguleerimiseks jne); |
| --- | --- |

—

metoodiline kokkuvõte EIP jaoks kaasnevatest asjaoludest taristuprojektide hindamisel, uuringu tulemuste põhjal. Nimetatud kokkuvõte peaks andma ka suuniseid selle kohta, milline on EIP jaoks parim põhinäitaja taristuinvesteeringute mõju soolisele võrdõiguslikkusele kajastamiseks, eelkõige võttes arvesse ajavaesust kui EIP-le erilist huvi pakkuvat näitajat. Kokkuvõttes tuleks anda soovitusi selle kohta, kuidas näitajat saab jälgida (sealhulgas andmeallikad trianguleerimiseks jne);

| — | uurimistöö tulemuste levitamine EIPs (nt seminaridel/konverentsidel). |
| --- | --- |

—

uurimistöö tulemuste levitamine EIPs (nt seminaridel/konverentsidel).

Projektiettepanekud tuleb esitada inglise keeles ning esitamistähtaeg on 30. september 2020 kell 24.00 (CET). Pärast seda tähtaega esitatud projektiettepanekuid arvesse ei võeta. Projektiettepanekud tuleb saata e-postiga aadressile:

Events.EIBInstitute@eib.org

Täpsemat teavet
  EIBURSi
  valikumenetluse ja EIP instituudi kohta saab aadressilt http://institute.eib.org/.

---

(1)  Aafrika Arengupank (2019), „Gender in Infrastructure: Lessons from Central and West Asia“.

(2)  Jacobson, J., Mohun, R. ja Sajjad, F. (2016), „Infrastructure: A game changer for women’s economic Empowerment“. UKaid ja ICED.

(3)  Mida rohkem aega kulutatakse tasustamata töisele tegevusele, seda vähem jääb aega puhkamiseks ja tootlikus tegevuses osalemiseks ning seda suurem on ajavaesus ja sageli ka tegelik vaesus. Naiste ajavaesus võib olla tingitud soolistest/sotsiaalsetest normidest, mis tähendavad, et naised võtavad ebaproportsionaalselt suure osa teatavatest tasustamata hoolduskohustustest või -toimingutest enda peale, mis ei jäta aega tootlikuma tegevuse jaoks. Need võivad olla seotud hooldusteenuste puudumisega ja sellega, et turvaline ühistransport ja, eelkõige väljaspool ELi, küttepuud ja vesi on halvasti kättesaadavad.

(4)  Määratakse kindlaks koostöös EIPga pärast projektide eelvalikut.

(5)  Samuti selliste sotsiaalse/soolise mõju eelneva hindamise lähenemisviiside ja seonduvate põhinäitajate uurimine, mida kasutavad teised finantsasutused, sealhulgas rahvusvahelised finantsasutused, mitmepoolsed arengupangad, arengu rahastamise asutused ning akadeemilised/teadusuuringute/mõttekodade asutused (nt Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, Kanada asutus GROW).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9897 – Actineo / SHAM / Antevis JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 227/10)

1.

3. juulil 2020 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta (1).

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Société Hospitalière d'Assurances Mutuelles („SHAM“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Société Hospitalière d'Assurances Mutuelles („SHAM“, Prantsusmaa),

| — | ACTINEO GmbH („Actineo“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

ACTINEO GmbH („Actineo“, Saksamaa),

| — | ANTEVIS SAS („Antevis“, Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

ANTEVIS SAS („Antevis“, Prantsusmaa)

Ettevõtjad SHAM ja Actineo omandavad ettevõtja Antevis üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | SHAM: kahjukindlustus, eeskätt meditsiinitöötaja erialane vastutuskindlustus; |
| --- | --- |

—

SHAM: kahjukindlustus, eeskätt meditsiinitöötaja erialane vastutuskindlustus;

| — | Actineo: tervikliku isikukahjukindlustuse haldamise alased teenused; |
| --- | --- |

—

Actineo: tervikliku isikukahjukindlustuse haldamise alased teenused;

| — | Antevis: nõuete haldamise valdkonna teenused meditsiinitöötaja erialase vastutuskindlustuse pakkujatele (meditsiiniliste andmete kogumise ja töötlemise teel), meditsiinilise hindamise teenused ning meditsiinilise ebapädevusega seotud isikukahjude kohta esitatud nõuete analüüsimise ja hindamise mudelite väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Antevis: nõuete haldamise valdkonna teenused meditsiinitöötaja erialase vastutuskindlustuse pakkujatele (meditsiiniliste andmete kogumise ja töötlemise teel), meditsiinilise hindamise teenused ning meditsiinilise ebapädevusega seotud isikukahjude kohta esitatud nõuete analüüsimise ja hindamise mudelite väljatöötamine.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

2

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9897 – Actineo / SHAM / Antevis JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9893 – C&G/Fischer/Craftnote)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 227/11)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Cordes & Graefe KG („Cordes & Graefe“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Cordes & Graefe KG („Cordes & Graefe“, Saksamaa),

| — | fischerwerke GmbH & Co. KG („Fischer“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

fischerwerke GmbH & Co. KG („Fischer“, Saksamaa),

| — | myCraftnote Digital GmbH („Craftnote“, Saksamaa), mille üle on ainukontroll ettevõtjal Fischer. |
| --- | --- |

—

myCraftnote Digital GmbH („Craftnote“, Saksamaa), mille üle on ainukontroll ettevõtjal Fischer.

Cordes & Graefe ja Fischer omandavad ettevõtja Craftnote üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Cordes & Graefe: sanitaar-, kütte- ja kliimaseadmete, katuseehitustehnoloogia, elektritoodete, tsiviilehitustoodete ja tööstustehnoloogia hulgimüük mitmes liikmesriigis, |
| --- | --- |

—

Cordes & Graefe: sanitaar-, kütte- ja kliimaseadmete, katuseehitustehnoloogia, elektritoodete, tsiviilehitustoodete ja tööstustehnoloogia hulgimüük mitmes liikmesriigis,

| — | Fischer: kinnitusdetailide valmistamine ja autode sisedisaini elementide tootmine, samuti nõustamine (ettevõtjate nõustamine) ja ehitusklotside (konstruktorite) tootmine kogu maailmas, |
| --- | --- |

—

Fischer: kinnitusdetailide valmistamine ja autode sisedisaini elementide tootmine, samuti nõustamine (ettevõtjate nõustamine) ja ehitusklotside (konstruktorite) tootmine kogu maailmas,

| — | Craftnote: riist- ja tarkvara arendamine ja levitamine teenuseosutajatele ja käsitööndusettevõtjatele ning seotud teenuste osutamine. |
| --- | --- |

—

Craftnote: riist- ja tarkvara arendamine ja levitamine teenuseosutajatele ja käsitööndusettevõtjatele ning seotud teenuste osutamine.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9893 – C&G/Fischer/Craftnote

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/18

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 227/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„VINO NOBILE DI MONTEPULCIANO“

Viitenumber: PDO-IT-A1308-AM02

Teate esitamise kuupäev: 21.4.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   „Vino Nobile di Montepulciano“ – Märgistamine

Kohustus märkida etiketile lisaks kaitstud päritolunimetusele „Vino Nobile di Montepulciano“ ka laiem geograafiline nimetus „Toscana“.

Muudatusettepanek võimaldab anda täpset teavet veinide geograafilise päritolu kohta.

Muudatus käsitleb koonddokumendi punkti 9 ja tootespetsifikaadi artiklit 7.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Vino Nobile di Montepulciano

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Vino Nobile di Montepulciano“, sh Riserva

Värvus: rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks

Lõhn: intensiivne, eeterlik, iseloomulik

Maitse: kuiv, tasakaalustatud ja kauakestev, võimaliku puiduvarjundiga.

minimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,50; riserva puhul 13,00

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus (g/l):23,0

Kui allpool esitatud tabelis ei ole väärtust märgitud, vastavad veinid riigi ja Euroopa Liidu õigusaktides kehtestatud piirmääradele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

„Vino Nobile di Montepulciano“

Veinivalmistuse eritava

Kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega vein „Vino Nobile di Montepulciano“ peab olema küpsenud vähemalt kaks aastat, sealhulgas vähemalt aasta puust mahutis.

„Vino Nobile di Montepulciano“

Veinivalmistuse eritava

Kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega veini „Vino Nobile di Montepulciano“ puhul, mis on valmistatud viinamarjadest, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12,50 mahuprotsenti, ja mille küpsemisaeg on vähemalt kolm aastat, mis hõlmab kuut kuud laagerdumist pudelis, võib etiketile märkida riserva.

b.   Maksimaalne saagikus

„Vino Nobile di Montepulciano“

8 000 kg viinamarju hektari kohta

„Vino Nobile di Montepulciano“

56 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade tootmispiirkond kuulub Montepulciano kommuuni haldusalasse Siena provintsis Toscana maakonnas. Valdichiana tasandikud on tootmispiirkonnast välja jäetud.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Sangiovese N.’ – ’Sangioveto’

8.   Seos(t)e kirjeldus

„Vino Nobile di Montepulciano“

Montepulciano veini pikk ajalugu alates etruskide ajajärgust kuni tänapäevani on tingitud inimtegurist, mille puhul kogemused ja oskusteave on aja jooksul arenenud tänu keskkonnaga koostoimele ja kvaliteetsete veinide tootmiseks kõige sobivamate tavade valikule. Paavst ja tuntud isikud minevikust, sealhulgas Thomas Jefferson, Voltaire ja Alexandre Dumas, teadsid seda veini. Esimesed ajaloolised dokumendid, mis tõendavad toote „Vino Nobile di Montepulciano“ laialdast kasutamist, pärinevad aastast 1787. Seda rikkalikku teadmistepagasit täiendavad piirkonna kohta tehtud uuringud, mis on näidanud, kuidas Montepulciano pinnas annab Vino Nobile’le iseloomulikud ja äratuntavad organoleptilised omadused.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

„Vino Nobile di Montepulciano“ – Veinivalmistamine ja laagerdamine

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

villimine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veini valmistamine ja kohustuslik laagerdamine peavad toimuma Montepulciano kommuunis.

„Vino Nobile di Montepulciano“ –Villimine kindlaksmääratud piirkonnas

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

villimine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Villimine peab toimuma viinamarjade tootmispiirkonnas, et veini eriomadused ja päritolutagatis säiliksid.

„Vino Nobile di Montepulciano“ – Märgistamine

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

etiketile tuleb lisaks kaitstud päritolunimetusele „Vino Nobile di Montepulciano“ märkida ka laiem geograafiline nimetus „Toscana“, et teavitada tarbijaid veinide täpsest geograafilisest päritolust.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15313

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 10.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/21

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 227/13)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„CAMPO DE BORJA“

PDO-ES-A0180-AM02

Teate esitamise kuupäev: 22.4.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

Allpool kirjeldatud ja põhjendatud muudatused loetakse standardmuudatusteks, sest need ei mõjuta kaitstud päritolunimetuse nimetust ega kujuta endast veinisaaduse kategooria muutmist, kustutamist ega lisamist. Samuti ei muuda need kehtetuks seost ega sea piiranguid toote turustamisele.

1.   Veinivalmistustavade piirangute tühistamine

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi punkti 3 viljeluse eritavade ja -piirangute kohta ning koonddokumendi punkti 4 alapunkti a „Veinivalmistustavad: Peamised veinivalmistustavad“.

Eemaldati see veinivalmistuse eritavade piirang, mis puudutab nende meetodite keelamist, millega kaasneb viinamarjade eelkuumutamine või virde või veinide kuumutamine koos viinamarjade pressimisjääkidega, eesmärgiga värvainet sunniviisiliselt ekstraheerida.

Virretest või veinidest värvi ekstraheerimine on meetod, mis tekitab praegu punaste veinide valmistamise valdkonnas suurt huvi. See meetod suurendab märkimisväärselt veinide puuviljalisust, tugevdades näitajate haistmis- ja maitsmistaju veinide puuviljalisuse hindamisel.

Praegu tagatakse kõnealuse meetodiga põllumajanduskultuuri terviklikkuse täielik järgimine. Selle abil ekstraheeritakse kiirelt ja valikuliselt kõik fenoolühendid ning vähendatakse märkimisväärselt pürasiini- (rohelus) ja geosmiinisisaldust (lisandid), mis parandab kvaliteeti. Lisaks eemaldatakse kahjulikud ensüümid (lakaas, polüfenooloksüdaas jne), mille tulemusena saadakse tervislikumad, kauakestvamad ja paremini struktureeritud veinid, mis on ka mahedamad ja aromaatsemad.

Majanduslikus mõttes kaasneb selle meetodiga tööjõukulude oluline vähenemine veinivalmistusetapil, kuna optimeeritakse paakide kasutamist, mis toob kaasa märkimisväärse energiasäästu.

Seetõttu saadakse saagi või virde kuumutamismeetodi kasutamisel asjaomaste tehnoloogiliste edusammude abil ülimalt usaldusväärsed veinid ja parandatakse oluliselt lõpptoote kvaliteeti.

2.   Geograafilise piirkonna määratlust käsitleva osa muudetud sõnastus

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi punkti 4 „Geograafilise piirkonna määratlus“ ja koonddokumendi punkti 5 „Määratletud piirkond“.

Kõnealust osa täiendatakse selle provintsi ja autonoomse piirkonna nimetamisega, kus kaitstud päritolunimetuse geograafiline piirkond asub. Peale selle jäeti välja pinnasele osutav sõna „sobiv“, sest puudub geograafilise piirkonna liigitus, mis määrab kindlaks pinnase sobivuse viinamarjakasvatuseks.

3.   Maksimaalse saagikuse muutmine

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi punkti 5 „Maksimaalne saagikus“ ja koonddokumendi punkti 4 alapunkti b „Veinivalmistustavad. Maksimaalne saagikus“.

Maksimaalset lubatud viinamarjatoodangut hektari kohta suurendati 8 000 kilogrammini punaste viinamarjasortide puhul ja 10 000 kilogrammini heledate viinamarjasortide puhul.

Lisaks seati veini maksmaalseks saagikuseks hektari kohta 56 hektoliitrit punastest viinamarjasortidest veinide puhul ja 70 hektoliitrit heledatest viinamarjasortidest veinide puhul, võttes arvesse kaitstud päritolunimetuse spetsifikaadis märgitud maksimaalset saagikust.

Seda muudatust toetab Zaragoza Ülikooli Huesca Polütehnikumi (Escuela Politécnica Superior de Huesca) koostatud aruanne kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ tootespetsifikaadi muutmise kohta (juuli 2018).

Hoolimata tootespetsifikaadis kirjeldatud olemasolevast seosest geograafilise piirkonnaga, mis puudutab nii inim- kui ka looduslikke tegureid, on kliima ja tootmismeetodite muutustega kaasnenud mitmeid olulisi muudatusi, mis õigustavad ühiku saagikuse suurenemist, ilma et see mõjutaks või muudaks kaitstud toote põhiomadusi, sh:

| 1. | Viinamarjaistanduse niisutusala suurendamine ja erinevate ümberkorralduskavade rakendamine

  Aastatel 2000–2016 kasvasid viinamarjaistanduse niisutatud alad vaid 34,3 protsendilt 45,7 protsendini.
  Lisaks tõid kaitstud päritolunimetuse piirkonnas ellu viidud viinamarjaistanduse ümberkorralduskavad kaasa viinapuude kujundamissüsteemide muutmise goblet-süsteemidelt toestussüsteemidele – peamiselt topeltkordonile –, mis võimaldab põllukultuuri kasvatamist paremini mehhaniseerida, lihtsustades lõikamist ja taimestikpuhastust.
  Mõlemad tegurid tähendasid seda, et viinamarjaistandus on läinud ühelt kastmiselt aastas, tavaliselt talvisel puhkeperioodil, üle lokaalsele tilkkastmisele. See suurendab veekasutuse ja vajaduspõhise pakkumise tõhusust praktiliselt kuni valmimiseni, nii et viinamarjad valmivad stressivabalt.
  Kõik see avaldab mõju toodetud viinamarjade kogusele istandike tiheduse suurendamise, kobaratelt rohkemate lehtede eemaldamise ja lehepindade lihtsama haldamise teel, mis omakorda aitab saavutada piisavat küpsemist. See tähendab, et saagikuse suurenemine sobivat tehnoloogiat rakendades on vastavuses viinamarjade kõrge kvaliteediga. |
| --- | --- |

1.

Viinamarjaistanduse niisutusala suurendamine ja erinevate ümberkorralduskavade rakendamine

Aastatel 2000–2016 kasvasid viinamarjaistanduse niisutatud alad vaid 34,3 protsendilt 45,7 protsendini.

Lisaks tõid kaitstud päritolunimetuse piirkonnas ellu viidud viinamarjaistanduse ümberkorralduskavad kaasa viinapuude kujundamissüsteemide muutmise goblet-süsteemidelt toestussüsteemidele – peamiselt topeltkordonile –, mis võimaldab põllukultuuri kasvatamist paremini mehhaniseerida, lihtsustades lõikamist ja taimestikpuhastust.

Mõlemad tegurid tähendasid seda, et viinamarjaistandus on läinud ühelt kastmiselt aastas, tavaliselt talvisel puhkeperioodil, üle lokaalsele tilkkastmisele. See suurendab veekasutuse ja vajaduspõhise pakkumise tõhusust praktiliselt kuni valmimiseni, nii et viinamarjad valmivad stressivabalt.

Kõik see avaldab mõju toodetud viinamarjade kogusele istandike tiheduse suurendamise, kobaratelt rohkemate lehtede eemaldamise ja lehepindade lihtsama haldamise teel, mis omakorda aitab saavutada piisavat küpsemist. See tähendab, et saagikuse suurenemine sobivat tehnoloogiat rakendades on vastavuses viinamarjade kõrge kvaliteediga.

| 2. | Taimetervise, väetamise ning kahjuri- ja haigustõrje täiustamine

  Praeguseks on peaaegu kogu kaitstud päritolunimetuse geograafiline piirkond kaitstud Euroopa viinamarja kobarmähkuri (Lobesia botrana) eest paaritumise segamise abil, mis on aidanud suurendada saagikust ja samal ajal parandada kvaliteeti, vähendades hilja korjatud saakidel mädanemisest tingitud probleeme.
  Lisaks on põllu- ja veinitehnikute koolituse kõrge tase aidanud kaasa väetiste kasutamise paremale kontrollile ja sordiliste väetamiskavade kohandamisele mulla või leherootsu analüüsimeetodite abil ning tõhusamate ja sobivamate kahjuri- ja haigustõrje meetodite kasutamisele. |
| --- | --- |

2.

Taimetervise, väetamise ning kahjuri- ja haigustõrje täiustamine

Praeguseks on peaaegu kogu kaitstud päritolunimetuse geograafiline piirkond kaitstud Euroopa viinamarja kobarmähkuri (Lobesia botrana) eest paaritumise segamise abil, mis on aidanud suurendada saagikust ja samal ajal parandada kvaliteeti, vähendades hilja korjatud saakidel mädanemisest tingitud probleeme.

Lisaks on põllu- ja veinitehnikute koolituse kõrge tase aidanud kaasa väetiste kasutamise paremale kontrollile ja sordiliste väetamiskavade kohandamisele mulla või leherootsu analüüsimeetodite abil ning tõhusamate ja sobivamate kahjuri- ja haigustõrje meetodite kasutamisele.

| 3. | Valitud sortidest pookealuste või kloonide kasutamine

  Uutes istandikes on varem kasutatud kloonid järk-järgult asendatud kloonidega, mis on iseloomulikult tootlikumad ja millel esineb vähem õite mahalangemist – see aitab kaasa tootmise stabiilsusele, eriti kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ põhisordi ’Grenache’ puhul. |
| --- | --- |

3.

Valitud sortidest pookealuste või kloonide kasutamine

Uutes istandikes on varem kasutatud kloonid järk-järgult asendatud kloonidega, mis on iseloomulikult tootlikumad ja millel esineb vähem õite mahalangemist – see aitab kaasa tootmise stabiilsusele, eriti kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ põhisordi ’Grenache’ puhul.

| 4. | Iga maatüki piiritlemine

  Praegu põhineb istandusregistris registreeritud maatükkide pindala maatükkide identifitseerimise süsteemi viiteid kasutaval mõõtmissüsteemil, mis tähendab, et istanduspiirkonnad on määratletud rangelt haritava maa-ala järgi, võtmata arvesse varem viinamarjakasvatuspiirkonda kuulunud piire ja radu, mis võimaldavad juurdepääsu ja masinate teisaldamist.
  Sellise süsteemi kasutamine tõi kaasa kaitstud päritolunimetuse istanduste pindala märkimisväärse vähenemise, mis oli aastatel 2009–2016 umbes 1 500 ha väiksem, st otseselt saagikuse suurenemist pindalaühiku kohta (sest pindala oli veidi väiksem). |
| --- | --- |

4.

Iga maatüki piiritlemine

Praegu põhineb istandusregistris registreeritud maatükkide pindala maatükkide identifitseerimise süsteemi viiteid kasutaval mõõtmissüsteemil, mis tähendab, et istanduspiirkonnad on määratletud rangelt haritava maa-ala järgi, võtmata arvesse varem viinamarjakasvatuspiirkonda kuulunud piire ja radu, mis võimaldavad juurdepääsu ja masinate teisaldamist.

Sellise süsteemi kasutamine tõi kaasa kaitstud päritolunimetuse istanduste pindala märkimisväärse vähenemise, mis oli aastatel 2009–2016 umbes 1 500 ha väiksem, st otseselt saagikuse suurenemist pindalaühiku kohta (sest pindala oli veidi väiksem).

4.   Uute sortide lisamine

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 6 „Viinamarjasort või -sordid, millest vein on valmistatud“. See ei puuduta koonddokumenti, sest uued sordid on liigitatud teisestena.

Lisati kolm sorti kaitstud päritolunimetusega „Campo de Borja“ kaitstud veinide valmistamiseks: ’Caladoc’ ja ’Marselan’ (mõlemad punased viinamarjasordid) ja ’Viognier’ (hele viinamarjasort).

Muudatust toetab kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ tootespetsifikaadile heleda viinamarjasordi ’Viognier’ ning punaste viinamarjasortide ’Caladoc’ ja ’Marselan’ lisamist käsitlev aruanne, mille koostas Aragóni valitsuse maaelu arengu ja jätkusuutlikkuse ministeeriumi önoloogiaosakond (juuni 2018). Aruande järeldustest, mis põhinevad geograafilise piirkonna iga sordiga tehtud uuringutel ja katsetel, nähtub, et need sobivad nii agronoomiliste kui ka veinide analüütiliste ja organoleptiliste aspektide poolest.

Eelkõige on täheldatud, et seoses saagikusega on punase sordi ’Caladoc’ tootmine sobiv. Pole täheldatud probleeme kasvatamisel ega suuremat tundlikkust seenhaiguste suhtes võrreldes kasutatud kontrollsordiga (’Red Grenache’). Samuti on sel suurem vastupidavus jahukastele, sest selle saagikoristus toimus kümme päeva varem kui sordil ’Red Grenache’.

Sellest sordist valmistatud veinidel on analüütilised ja aromaatsed omadused, mis sarnanevad sordist ’Grenache’ valmistatud veinidele, rõhutades selle suurt fenoolset potentsiaali, mis väljendub tugevamas värvuses ja suuremas polüfenoolisisalduses, ning eelkõige parandab vaatides laagerdumise protsessi, muutes selle sorti ’Grenache’ täiendavaks sordiks.

’Marselan’ on punane viinamarjasort, mis on suurepäraselt kohanenud kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ pinnase- ja kliimatingimustega, nagu nähtub tehtud katsetest. Selle küpsusaste ja saak on sarnased sordile ’Red Grenache’ ja seda peetakse viimatinimetatut täiendavaks oma suure fenoolide sisalduse tõttu, mis on veelgi suurem kui sordil ’Caladoc’. Selle organoleptiline profiil jääb sortidest ’Cabernet Sauvignon’ ja ’Red Grenache’ valmistatud veinide vahele.

Heleda viinamarjasordi ’Viognier’ puhul nähtub katsetest, et selle kasvatamisel kaitstud päritolunimetuse geograafilises piirkonnas ei esine probleeme. Veinide analüütilised omadused sarnanevad veinidele, mis on valmistatud sortidest ’Verdejo’ ja ’Sauvignon Blanc’ – need mõlemad on lisatud kaitstud päritolunimetuse tootespetsifikaadile. Veinide lõhna- ja maitseprofiilid sisaldavad rohkesti lille- ja puuviljaaroome ning veinidel on intensiivsem maitse.

5.   Lisateave geograafilise piirkonna ja toote omaduste vahelise põhjusliku seose kohta

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 7 „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja koonddokumendi punkti 7 „Seoste kirjeldus“.

Täpsustati teatavaid looduslikke ja inimtegureid, mis määravad kindlaks toote seose geograafilise piirkonnaga, nimelt selgitati, et kahtlemata on ajalooline traditsioon alati olemas olnud, mitte ainult punase veini, vaid ka liköörveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamisel. Ühtlasi lisati mõned piirkonna viinamarjakasvatusega seotud üksikasjad.

Peale selle laiendati geograafilise piirkonna ja toote omadustega seotud põhjuslikku seost nii, et see hõlmaks kõigi kaitstud päritolunimetusega „Campo de Borja“ veinisaaduste kategooriate (vein, liköörvein ja kvaliteetvahuvein) kirjeldusi.

6.   Märgistamisnõuete muutmine

See muudatus hõlmab tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkti b alapunkti v „Kehtivad nõuded. Täiendavad nõuded. Märgistamine.“

Kooskõlas tööstusomandit ja kaubamärke käsitlevate õigusaktide ja kohtupraktikaga ning turu ühtsuse põhimõtteid silmas pidades on kaitstud päritolunimetusega registreeritud viinamarjaistanduste suhtes kehtestatud ainus täiendav nõue kohustus esitada kaubanduslikel märgistel teavet, mille alusel tehakse kindlaks veinid, mida nad turule lasevad, nii saab kontrolliasutus lisada need märgistusregistrisse, kaotades vajaduse, et asutus peab need heaks kiitma.

7.   Õigusakti viidete uuendamine

Uuendati viiteid ELi määrustele, rahvusvahelisele standardile UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 ja tootespetsifikaadis nimetatud Aragoni autonoomse piirkonna kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ määrusele.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

„Campo de Borja“

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged ja roosad veinid

Valged:

| | välimus: selge, kristalne, rohekaskollane; |
| --- | --- |

välimus: selge, kristalne, rohekaskollane;

| | lõhn: lilleline, puuviljaline, tugev; |
| --- | --- |

lõhn: lilleline, puuviljaline, tugev;

| | maitse: värske, hapukas. |
| --- | --- |

maitse: värske, hapukas.

Roosa vein:

| | välimus: selge, kristalne, (tume) roosa; |
| --- | --- |

välimus: selge, kristalne, (tume) roosa;

| | lõhn: puuviljaline, lilleline; |
| --- | --- |

lõhn: puuviljaline, lilleline;

| | maitse: värske, hapukas, puuviljaline. |
| --- | --- |

maitse: värske, hapukas, puuviljaline.

- Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 250 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Punased veinid

välimus: selge, kristalne, (kirsi-) punane;

lõhn: puuviljaline, küps, lilleline;

maitse: kauakestev, meeldiv, hästi struktureeritud, mahlakas, täidlane.

- Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

Kvaliteetvahuvein

välimus: selge, kristalne, kollane;

lõhn: puuviljaline, lilleline;

maitse: hapukas, tasakaalustatud, värske.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10,83 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 160 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

4,5 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10,83

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

160

Naturaalsed magusad veinid

välimus: veini kuvee (sõltuvalt sellest, kas see on valge, roosa või punane) põhjal on need rohelise, violetse ja punase varjundiga;

lõhn: kuvee lõhnast mitte kõrvalekalduv, puhaste aroomidega, intensiivsem;

maitse: intensiivne, meeldiv ja suhkrusisaldusele iseloomuliku teatava magususega, suhkrustatud või kuivatatud puuviljade nüanssidega.

- Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus valgetel veinidel 200 mg/l ja punastel veinidel 150 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l.

- Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus valgetel veinidel 250 mg/l ja punastel veinidel 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne üldhappesus

4,5 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Hilise korje veinid

Välimus: veini kuvee (sõltuvalt sellest, kas see on valge, roosa või punane) põhjal on need rohelise, violetse ja punase varjundiga;

Lõhn: kuvee lõhnast mitte kõrvalekalduv, puhaste aroomidega, intensiivsem;

Maitse: intensiivne, meeldiv, suhkrusisaldusele iseloomuliku teatava magususega, suhkrustatud või kuivatatud puuviljade nüanssidega.

- Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus valgetel veinidel 200 mg/l ja punastel veinidel 150 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l.

- Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus valgetel veinidel 250 mg/l ja punastel veinidel 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne üldhappesus

4,5 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Liköörvein

Välimus: selle kuvee (sõltuvalt sellest, kas see on valge, roosa või punane) põhjal on need rohelise, violetse ja punase varjundiga;

Lõhn: kuvee lõhnast mitte kõrvalekalduv, puhaste aroomidega, intensiivsem;

Maitse: intensiivne, meeldiv, suhkrusisaldusele iseloomuliku teatava magususega, suhkrustatud või kuivatatud puuviljade nüanssidega.

- 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Istutustihedus on vähemalt 1 500 taime hektari kohta ja kuni 4 000 taime hektari kohta, mis on ühtlaselt jaotatud üle kogu viinamarjaistanduse.

Veinivalmistuse eritava

Saagikoristusel kasutatakse kaitstud veinide valmistamiseks üksnes terveid viinamarju, mis on piisavalt küpsed ja mille suhkrusisaldus on 170 g/l virde kohta või rohkem. Viinamarjad, mis ei ole ideaalses seisukorras, jäetakse kõrvale.

Virde või veini ekstraheerimiseks ja selle viinamarjade pressimisjääkidest eraldamiseks rakendatakse piisavat survet nii, et saagikus ei ole suurem kui 70 liitrit veini iga 100 kilogrammi viinamarjade kohta.

b.   Maksimaalne saagikus

Punased viinamarjasordid

8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Punased viinamarjasordid

56 hektoliitrit hektari kohta

Heledad viinamarjasordid

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Heledad viinamarjasordid

70 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ geograafiline piirkond koosneb järgmistes Aragóni autonoomse piirkonna Zaragoza provintsi omavalitsusüksustes asuvast maast: Agón, Ainzón, Alberite, Albeta, Ambel, Bisimbre, Borja, Bulbuente, Bureta, El Buste, Fuendejalón, Magallón, Maleján, Pozuelo de Aragón, Tabuenca ja Vera de Moncayo ning samuti Malléni omavalitsusüksuse katastriüksused 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 ja Fréscano omavalitsusüksuse katastriüksused 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 ja 19.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’CHARDONNAY’

’GARNACHA BLANCA’

’GARNACHA TINTA’

’GARNACHA TINTORERA’

’MACABEO’ – ’VIURA’

’MAZUELA’

’MOSCATEL DE ALEJANDRÍA’

’MOSCATEL DE GRANO MENUDO’ – ’MOSCATEL MORISCO’

’SYRAH’

’TEMPRANILLO’

’VERDEJO’

8.   Seos(t)e kirjeldus

VEIN

Seos geograafilise piirkonnaga põhineb ajaloolisel traditsioonil, mis pärineb 1203. aastast. Veruela kloostri mõju viinapuude arengule oli märkimisväärne. See säilitas, arendas ja tugevdas viinamarjakasvatust, mis eksisteerib tänaseni. Vähene sademete hulk, põhjatuul (cierzo) ja järsud temperatuurimuutused mõjutavad veinide organoleptilisi omadusi. Põhjatuul põhjustab tugevat transipratsiooni, mis vähendab pinnase niiskust, põhjustades püsivat veestressi, mis nõrgestab viinapuid. Sellest tulenevalt saavutatakse fenoolne küpsus väga aeglaselt, mis suurendab lõhnade ja intensiivsete värvitoonide esinemist veinides.

LIKÖÖRVEIN

Kaitstud päritolunimetuse „Campo de Borja“ traditsiooniliste liköörveinide tootmine ulatub mitme sajandi taha. Piirkonna geograafilised ja klimaatilised tingimused tagavad väga suure küpsusastme ja annavad koos viinamarjaistanduste väikese toodangu ja hiliskorjega iseloomuliku isikupära, milles tulevad esile väga küpsete või isegi üleküpsenud puuviljade aroomid, mis on väga sobivad omadused liköörveinide puhul.

KVALITEETVAHUVEIN

Kvaliteetvahuveine mõjutavad piirkonna looduslik pinnas, kliima ja veinivalmistuselemendid, mis annavad veinidele eripärased visuaalsed, lõhna- ja maitseomadused. Traditsioonilise meetodi kohaselt valmistatud vahuveinid on pehmed ja kreemjad, neis on segu geograafilises piirkonnas valmistatud veinide lõhnadest ja maitsetest. Järelkäärimine pudelis ja laagerdumine käärimissettel annavad sellele tihedad kauakestvad mullid ning puuviljalise ja elegantse lõhna.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

iga registreeritud ettevõtja kasutatavad kaubanduslikud märgised tuleb esitada kontrolliasutusele nende registreerimiseks registris ning nende vastavust käesoleva tootespetsifikaadi nõuetele tuleb kontrollida.

Märgisel peab olema järgmine tekst: Denominación de Origen ‘Campo de Borja’ (päritolunimetus „Campo de Borja“). Tarbimiseks ettenähtud toodetel peavad olema kontrolliasutuse nummerdatud ja väljastatud garantiimärgid, mis kinnitatakse registreeritud viinamarjaistanduses, tagades selle, et neid ei saa uuesti kasutada.

Traditsioonilised nimetused, mida võib kaitstud päritolunimetusega „Campo de Borja“ hõlmatud veinidel kasutada, on:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punktis a osutatud traditsioonilised nimetused: „Denominación de Origen“ (kaitstud päritolunimetus) või „DO“ |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punktis a osutatud traditsioonilised nimetused: „Denominación de Origen“ (kaitstud päritolunimetus) või „DO“

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punktis b osutatud traditsioonilised nimetused: „Crianza“, „Reserva“, „Gran Reserva“, „Añejo“, „Noble“, „Clásico“, „Rancio“, „Superior“ ja „Viejo“. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punktis b osutatud traditsioonilised nimetused: „Crianza“, „Reserva“, „Gran Reserva“, „Añejo“, „Noble“, „Clásico“, „Rancio“, „Superior“ ja „Viejo“.

Täiendav sõnastus, mida võib sõltuvalt tootmismeetodist märgistamisel kasutada, on: „naturaalne magus“, „hiliskorje“, „süsihappegaasi keskkonnas leotamine“, „tamm“ ja „vaadis kääritatud“.

Seda sõnastust kasutatakse veinide puhul, mis vastavad punktides 2 ja 3 kehtestatud nõuetele.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

pakendamine peab toimuma tootespetsifikaadi punktis 4 kirjeldatud määratletud geograafilises piirkonnas, mis tagab toote päritolu.

Veini transport ja villimine väljaspool tootmispiirkonda võib kahjustada veini kvaliteeti, kuna seda võivad muu hulgas ohustada redoksreaktsioon ja temperatuuri kõikumine. Mida suurem on läbitav vahemaa, seda suuremad on riskid. Päritolupiirkonnas villimine võimaldab säilitada toote eripära ja omadused.

Villimine on oluline toiming, mis võib tõsiselt kahjustada toote kvaliteeti ja muuta veini omadusi, kui seda ei tehta rangete nõuete kohaselt.

See koos päritolunimetuse „Campo de Borja“ veinitootjate aastate jooksul omandatud kogemuste ja põhjalike teadmistega veinide eriliste omaduste kohta tingib vajaduse villida vein päritolupiirkonnas. Selle tulemusena säilivad nende veinide kõik füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Link tootespetsifikaadile

https://www.aragon.es/documents/20127/20408990/Pliego+de+condiciones+modificado+de+la+DOP+Campo+de+Borja-consolidado.pdf/2c6b3f59-ec26-25ef-d091-298a4b158ce9?t=1572445693220

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---