# Euroopa Liidu C 193/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 193 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik9. juuni 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 193

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik9. juuni 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 193/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 193/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 193/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  )

1

1

2020/C 193/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 193/03 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Noorte võimaluste suurendamine maa- ja äärepoolsetes piirkondades | 3 |
| 2020/C 193/04 | Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta | 11 |
| 2020/C 193/05 | Nõukogu järeldused, millega muudetakse kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) | 20 |
| 2020/C 193/06 | Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas | 23 |
| 2020/C 193/07 | Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 29 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 193/08 | Euro vahetuskurss — 8. juuni 2020 | 30 |
| | Kontrollikoda |
| 2020/C 193/09 | Eriaruanne nr 13/2020 Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada | 31 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 193/03

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Noorte võimaluste suurendamine maa- ja äärepoolsetes piirkondades

3

2020/C 193/04

Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta

11

2020/C 193/05

Nõukogu järeldused, millega muudetakse kultuurivaldkonna töökava (2019–2022)

20

2020/C 193/06

Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas

23

2020/C 193/07

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

29

Euroopa Komisjon

2020/C 193/08

Euro vahetuskurss — 8. juuni 2020

30

Kontrollikoda

2020/C 193/09

Eriaruanne nr 13/2020 Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada

31

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 193/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  ) | 32 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 193/11 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 34 |
| 2020/C 193/12 | Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku pikendamine | 49 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 193/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  )

1

32

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 193/11

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

34

2020/C 193/12

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku pikendamine

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 193/01)

26. mail 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9814 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9814 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 193/02)

9. detsembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9413 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9413 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/3

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused „Noorte võimaluste suurendamine maa- ja äärepoolsetes piirkondades“

(2020/C 193/03)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | kõikidel noortel peaksid olenemata takistustest, sealhulgas geograafilistest probleemidest, olema võrdsed isikliku ja kutsealase arengu võimalused. Nimetatud probleemid muutuvad veelgi suuremaks ülemaailmsete kriiside, nagu koroonaviiruse (COVID-19) kriis, aegadel, kuna nendega kaasnevad häired ühiskonna toimimises ja neil on majanduslikud tagajärjed, samuti võivad nad noori veel lisaks nõrgestada ja isoleerida; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ELi strateegilises tegevuskavas 2019–2024 (1) tunnistatakse, et ebavõrdsus, mis mõjutab eriti noori inimesi, kujutab endast suurt poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku riski; arenemas on põlvkondade, territoriaalne ja haridusalane lõhe ning tekkimas on uued tõrjutuse vormid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | veel hiljaaegu elas ligi kolmandik ELi elanikkonnast, sealhulgas märkimisväärne hulk noori, maapiirkondades (2). On selge, et eri liikmesriikides on nii maa- kui ka äärepoolsete piirkondade rahvastikutihedus ja demograafiline struktuur erinev. Teiselt poolt leitakse, et linnastumisel kui ühel praegusel peamisel muutuste tõukejõul on oluline mõju ELi tulevastele poliitikatele; (3) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Liidu elanikkond vananeb. See protsess on veelgi ilmsem maa- ja äärepoolsetes piirkondades ning sellest tulenevalt on neis piirkondades eakamate inimeste osakaal suurem kõikides liikmesriikides (4). Selline põlvkondadevaheline ja geograafiline tasakaalustamatus, eriti kui sellega kaasnevad viletsamad sotsiaal-majanduslikud tingimused, tekitab probleeme luua ja säilitada ulatuslikke tugiteenuseid ja kestlikke teenuste taristuid, mis vastavad kõikide vajadustele, ning seega võib sellel olla pikaajaline mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja solidaarsusele maa- ja äärepoolsetes piirkondades; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võrdsus ja mittediskrimineerimine, kaasatus ja noorte osalemine kuuluvad ELi noortestrateegia 2019–2027 juhtpõhimõtete hulka ning strateegias on võetud arvesse noorte arvamusi, nagu need on väljendatud Euroopa noorte eesmärkides ja ELi noortedialoogi protsessis. Eriti Euroopa noorte eesmärgiga nr 6 (maapiirkondade noorte kaasamine) püütakse luua tingimused, mis võimaldaksid noortel oma õigusi kasutada ja rakendada oma potentsiaali maapiirkondades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | noored on nimetanud keskkonna- ja kliimaküsimused üheks neist valdkondadest, millega EL peab tegelema esmajärjekorras (5). Kliimamuutuste vastu võitlemine on üks olulistest tulevaste poliitikate kujundamise teguritest (6). Kuna maaelu arengul ja ELi struktuurifondidel on oluline roll ELi keskkonnaeesmärkide saavutamisel ning kliimamuutuste vastu võitlemisel, tuleks kaaluda selliste sektoritega nagu põllumajanduse, metsanduse, kalanduse või turismiga seotud täiendavate võimaluste pakkumist maa- ja äärepoolsete piirkondade noortele, |
| --- | --- |

6.

VÕTTES ARVESSE:

| 7. | maa- ja äärepoolsete piirkondade (7) pakutavaid võimalusi, nagu looduslähedus, madalamad eluasemekulud (8) ja suurem kogukonda kuulumise tunne; (9) |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitsendusi, mis tulenevad raskustest pääseda igal pool ELis enamikesse maa- ja äärepoolsetesse piirkondadesse, sealhulgas mõnele saarele, (10) samuti liidu äärepoolseimatesse piirkondadesse (11) ning ülemeremaadele ja -territooriumidele; (12) |
| --- | --- |

8.

| 9. | linnastumise protsess ja selle võimalikud mõjud maa- ja äärepoolsetele piirkondadele, eriti võttes arvesse elanikkonna suhtarvusid (noored/eakad, naised/mehed, (13) kõrgkooli lõpetanud noored/kõrgkooli mitte astunud noored) ning vajadus tagada kommunaal- ja kommertsteenuste, vabaajategevuse, kvaliteetsete töökohtade ja hariduse, digi- ja füüsiliste taristute, ühistranspordi, eluaseme, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiuasutuste olemasolu ja kättesaadavus ning loodusvarade kestlikkus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kui oluline on arvestada liikmesriikide noorte ideede, arvamuste ja loovusega, sealhulgas nendega, mis toodi esile ELi noortedialoogi seitsmenda tsükli konsultatsioonide käigus, ning Zagrebis 2020. aasta märtsis (14) korraldatud ELi noortekonverentsi käigus konkreetse alateema „Võimalused maapiirkonna noortele“ raamistikus antud panustega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavaid NEET-noori (15) ning vajadust pöörata erilist tähelepanu nende haridus-, koolitus- ja tööhõiveväljavaadetele, kuna nende puhul on suurem oht, et nende võimaluste hulk on väiksem (16) ning et majanduslikud tingimused (17) mõjutavad neid rohkem võrreldes linnapiirkondades elavate NEET-noortega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide võetud kohustust rakendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke, eriti elukeskkonna ja noortega seotud eesmärke; |
| --- | --- |

12.

| 13. | noorsootööd kui väärtuslikku vahendit, mille abil käsitleda maa- ja linnakeskkonna vahelisi erinevusi, kuna sellel on potentsiaal aidata kaasata erinevas vanuses ja erineva taustaga noori, kaasa arvatud neid, kellel on oht jääda teistest maha, erinevatesse tegevustesse nende kohalikus kogukonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ettevõtlustegevuse kaudu pakutavaid töövõimalusi, sealhulgas osalemist sotsiaalsetes ettevõtetes (18). Viimatinimetatud vahend võimaldab noortel lahendada asjakohaselt sotsiaalseid ja tööhõivega seotud probleeme ning annab võimaluse kasutada tõhusalt ja kestlikult olemasolevaid loodusvarasid ja inimressursse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | selles kontekstis sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse tegevusi, (19) mis võivad aidata parandada maa- ja äärepoolsete piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning sellest tulenevalt loovad võimaluse vastata maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte vajadustele ja püüdlustele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vabatahtlikku tegevust, mis kodanikuaktiivsuse ühe väljendusviisina võib aidata tagada noorte sotsiaalse kaasamise maa- ja äärepoolsetes piirkondades ning edendada põlvkondadevahelist solidaarsust maa- ja äärepoolsetes piirkondades, eriti suurendada kogukondade vastupanuvõimet tulla toime raskuste ja kriisidega, nagu COVID-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | liikmesriikide piirialadel asuvate äärepoolsete ja maapiirkondade piiriülest koostööd, mis võiks toetada nende arengut, andes seega noortele lisavõimalusi hariduse ja koolituse, töö, tervishoiu, sotsiaal- ja vabaajategevuse valdkonnas, |
| --- | --- |

17.

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTE KOHASELT JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL:

| 18. | edendama sektoriüleseid lähenemisviise selliste noortepoliitikate ja seonduvate strateegiate väljatöötamisel, millega vähendada ebavõrdsust linna- ning maa- ja äärepoolsete piirkondade vahel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | lisama asjakohastesse strateegiatesse ja poliitikatesse vajaduse korral tegevuskavasid või meetmeid, mis kajastavad maa- ja äärepoolsete piirkondade noorte väljavaateid ja vaatekohti. Nimetatud tegevuskavad ja meetmed tuleks töötada välja teadmiste, tõenduspõhiste materjalide, parimate tavade, noortega peetavate konsultatsioonide ning samuti kogutud ja muu hulgas soo, puude või muude asjakohaste tunnuste alusel liigendatud andmete põhjal, eriti juhul, kui asjaomased teenused ja/või taristud puuduvad või neid on vaja parandada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | edendama maa- ja äärepoolsetes piirkondades tõhusaid omavalitsusüksuste vahelise, noorte valdkonnas tehtava koostöö mudeleid, et suurendada teadlikkust ja jagada parimaid tavasid ja kogemusi erinevate teenuse osutajate hulgas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | edendama ja hõlbustama maa- ja äärepoolsetes piirkondades erineva taustaga noorte kodanikuaktiivsust ja tähenduslikku osalemist neid mõjutavate küsimuste kohta otsuste tegemise protsessis asjakohaste vahendite kaudu, näiteks kohaliku tasandi noorte osaluskogud ja uued osalusvormid; soodustama vajaduse korral asjakohaste haldusasutuste vahelist koostööd kõigil tasanditel, kaasates samal ajal noori avalike (analoog- või digi-) konsultatsioonide vahendusel; julgustama haldusasutusi hõlbustama noorte juhitud organisatsioonide tööd; ning toetama noorsootöö tegevuste pakkujaid ning läbiviijaid kõigil tasanditel, sealhulgas mobiilse noorsootöö pakkujaid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | edendama ja parandama veelgi põlvkondadevahelist arusaamist, dialoogi ja solidaarsust, et toetada vastastikku kasulikku kogemuste vahetamist põlvkondade vahel ning julgustama noori alustama osalemist ja jääma aktiivselt osalema maa- ja äärepoolsete piirkondade kohalike kogukondade elus, sealhulgas põllumajanduslikes pereettevõtetes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | edendama takistamatut osalemist vabatahtlikes ja solidaartegevustes kui vahendit, mis toetab kõikide noorte ning eriti maa- ja äärepoolsete piirkondade noorte sotsiaalset kaasamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tegema täiendavaid jõupingutusi regulaarse, kestliku ja taskukohase ühistranspordi tagamiseks, et paremini ühendada linna- ning maa- ja äärepoolsed piirkonnad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | parandama vajaduse korral infotehnoloogiataristut, sealhulgas kiiret lairibaühendust, et laiendada juurdepääsu digitehnoloogiate ja -teenuste kasutamisele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | edendama vajaduse korral noortekohtade loomist (20) või vajaduse korral täiustama olemasolevaid noortekohti, samuti edendama maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte kaugjuurdepääsu eri liiki teenustele, sealhulgas noorsootöö teenustele, nagu digitaalne ja nutikas noorsootöö; samuti soodustama selliste erinevate mobiilsete teenuste kasutuselevõtmist, mis on seotud näiteks vabaajategevuste ja nõustamisega, ning multifunktsionaalsete teeninduskeskuste loomist, |
| --- | --- |

26.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES:

| 27. | edendama sünergiaid noortevaldkonna ja muude erinevate ELi algatuste ja vahendite vahel, nagu programm „Erasmus+“, noortegarantii, Euroopa solidaarsuskorpus, Euroopa Sotsiaalfond või EU Interreg, (21) eesmärgiga suurendada maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte teavitamist ja hõlbustada nende juurdepääsu nimetatud programmidele, samuti lihtsustama halduskorda kui nende ees seisvate probleemide käsitlemise vahendit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | julgustama vahetama parimaid tavasid selliste võimaluste kasutamisel, mida pakuvad noortega seotud programmid ja poliitikad, nagu programm „Erasmus+”, Euroopa solidaarsuskorpus ja noortegarantii, samuti muud asjakohased ELi vahendid, nagu Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Regionaalarengu Fond, et parandada noorte tööalast konkurentsivõimet, liikuvust ja osalemist ning edendada ELi väärtusi; (22) jagama tavasid solidaarsuse ja kogukonna arendamise vallas, eriti kriisiaegadel, ning suurendama sotsiaalset ühtekuuluvust maa- ja äärepoolsetes kogukondades; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korraldama ühist õppimistegevust, näiteks seminare, vastastikuse õppimisega seotud tegevusi või muid asjakohaseid ametliku või mitteametliku koostöö vorme, milles võiksid osaleda erinevate poliitikavaldkondade sidusrühmad, sealhulgas erineva geograafilise ja kultuurilise taustaga noored, et uurida sektoriülese ja piirkondadevahelise koostöö võimalusi teenustele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | edendama veelgi maa- ja äärepoolsete piirkondade atraktiivsust, pöörates erilist tähelepanu nende eelistele ja võimalustele seoses kättesaadavate loodusvaradega, kui see on asjakohane, ning nende kestlikule kasutamisele, et suurendada teadlikkust ettevõtluse ning sotsiaal- ja solidaarsusmajandustegevuse (23) potentsiaalist, võttes arvesse, et olemasolevaid põllumajandustegevusi tuleks vajaduse korral säilitada ja edendada nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tegema rohkem jõupingutusi, et suurendada noorte ettevõtlusalaseid teadmisi, oskusi, pädevusi ja usaldust ettevõtluse ning sotsiaal- ja solidaarsusmajandustegevuse potentsiaali suhtes maa- ja äärepoolsetes piirkondades, pöörates võimaluse korral tähelepanu noorte naiste osalusele; (24) |
| --- | --- |

31.

| 32. | võtma maa- ja äärepoolsete piirkondade noortega seotud tulevaste poliitikate ja meetmete kujundamisel arvesse keskkonnaküsimusi ja kliimamuutusi, eriti viimaseid teaduslikke tulemusi, ning pakkuma vajaduse korral asjakohast haridust, koolitust ja juurdepääsu teabele, et suurendada maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte teadlikkust ja soodustada nende osalemist keskkonna- ja kliimaküsimustes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tegema vajaduse korral rohkem jõupingutusi, et julgustada noori maa- ja äärepoolsetes piirkondades osalema põllumajandus- (25) ja muudes majandustegevustes erinevate vahendite abil, näiteks ettevõtluse alustamise toetused, sissetulekuga seotud stiimulid, noorte omaalgatuste toetamine ning sihipärane haridus ja koolitus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | soodustama asjakohaste sidusrühmade vahelist koostööd üldise eesmärgiga rakendada noorte õigust kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestavale õppele maa- ja äärepoolsetes piirkondades, pöörates erilist tähelepanu haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamisele ning haridusele, koolitusele ja töökohtadele võrdse juurdepääsu võimaluste suurendamisele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | edendama digiharidust ja -koolitust, samuti mitteformaalset õppimise ja noorsootöö võimalusi, et parandada digioskuste ja -pädevuste üldist taset ning et hoida ära maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte isolatsiooni ning leevendada selliste kriiside nagu COVID-19 mõju, näiteks hõlbustades vajaduse korral juurdepääsu internetile ja IKT-seadmetele (26) kõikides maa- ja äärepoolsetes piirkondades; |
| --- | --- |

35.

| 36. | soodustama koostööd ELi maa- ja äärepoolsete piirialade vahel, kasutades ära asjakohaseid programme, nagu EU Interreg, et parandada kohalike noorte võimalusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | jätkama maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavaid noori mõjutavate probleemide uurimist ja arutamist olemasolevate algatuste rakendamisel ja uute algatuste väljatöötamisel nagu maapiirkondade pikaajaline visioon, ning asjakohasel juhul Euroopa tuleviku teemalise konverentsiga seotud tegevuse raames, Euroopa haridusruum aastaks 2025, ajakohastatud digiõppe tegevuskava, kliimapakt ja tugevdatud noortegarantii, |
| --- | --- |

37.

KUTSUB EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 38. | kaaluma uuringute ja analüüside tegemist selliste olemasolevate vahendite abil nagu Youth Wiki ning koguma (muu hulgas soo, puude või muu asjakohase tunnuse järgi) liigendatud andmeid küsimuste kohta, mis on seotud noortega ja nende heaoluga maa- ja äärepoolsetes piirkondades, et aidata parandada teadmisi, tõendeid ja andmeid, millest juhinduda poliitika kujundamisel kõikidel tasanditel, pidades meeles ka vajadust kasutada võimalikke järelevalvemehhanisme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | soodustama sünergiaid ELi noortepoliitika ja muude asjakohaste ELi poliitikate ja programmide vahel, näiteks maaelu arengu, põllumajanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, sealhulgas edendades sellega seoses ELi noortedialoogi tulemuste rakendamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | edendama piisava tähelepanu pööramist maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte probleemidele Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu noortepartnerluse kohastes tegevustes, (27) |
| --- | --- |

40.

KUTSUB ELi NOORTESEKTORIT (28) ÜLES:

| 41. | toetama püüdlusi tõsta maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte ja üldiselt elanikkonna teadlikkust nende kogukonnas olemasolevatest võimalustest, et ühelt poolt edendada tööga seotud ja kutsealaseid võimalusi ning teisalt kasutada kõnealuses sektoris kättesaadavaid meetmeid maanoori puudutavate stereotüüpide muutmiseks ning levitada proaktiivselt positiivset kuvandit maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavatest noortest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kasutama maksimaalselt ära programmi „Erasmus+“, Euroopa solidaarsuskorpuse ja muude asjakohaste ELi programmide pakutavaid võimalusi, et rakendada maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavate noorte meeste ja naiste potentsiaali. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Vastu võtnud Euroopa Ülemkogu 20. juunil 2019.

(2)  Eurostati andmetel elas 2018. aastal 49,2 % 15–24aastastest noortest maapiirkonnas (ELi 28 liikmesriigi elanikkond omandatud haridustaseme, soo, vanuse ja linnastumise astme järgi (%)).

(3)  https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/sites/default/files/generated/document/en/ESPAS_Report2019.pdf

(Global trends to 2030 – Challenges and Choices for Europe, ESPAS, aprill 2019).

(4)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/pau/age/Policy_briefs/ECE-WG1-25.pdf (UNECE Policy Brief on Ageing No. 18 (2017)).

(5)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/FLASH/surveyKy/2224

(Eurobaromeeter 478).

(6)  Vt joonealune märkus 3.

(7)  Vt lisas mõistete „maapiirkonnad“ ja „äärepoolsed piirkonnad“ määratlusi.

(8)  Selliste inimeste osakaal, kelle eluasemekulud on liiga suured, on ELi maapiirkondades väiksem (European statistics on regions and cities, 2018).

(9)  Eurofound (2019), Is rural Europe being left behind?, European Quality of Life Survey 2016, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luksemburg.

(10)  Asustatud väikesed saared, mis ei ole äärepoolseimad piirkonnad ega ülemeremaad ja -territooriumid, ent kuhu on raske pääseda sildade puudumise, õhu- ja meretranspordi vähesuse või muude sarnaste tegurite tõttu (vt lisas mõiste „äärepoolsed piirkonnad“ määratlust).

(11)  Need, mis on loetletud ELi toimimise lepingu artiklis 349.

(12)  Need, mis on loetletud ELi toimimise lepingu II lisas.

(13)  ELi maapiirkondades on naisi alla 50 % maapiirkondade elanike koguarvust ning 45 % majanduslikult aktiivsest rahvastikust. Analüüsi kohaselt on naiste tööhõive ELi maapiirkondades (vanuserühmas 15–64) suurenenud ajavahemikul 2013–2017 peaaegu 2 %. (The professional status of rural women in the EU, Euroopa Parlament, 2019.)

(14)  https://mdomsp.gov.hr/UserDocsImages/Vijesti2020/Creating%20Opportunities%20for%20Youth%20-%20outcomes%20report%2027%20mar%202020.pdf

(15)  Mittetöötavad ja mitteõppivad noored.

(16)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training#NEETs:_analysis_by_degree_of_urbanisation

(17)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Impact_of_the_economic_crisis_on_unemployment.

(18)  Vt määratlus lisas.

(19)  Vt määratlus lisas.

(20)  Vt määratlus lisas.

(21)  https://interreg.eu/

(22)  Nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 2.

(23)  Vt määratlus lisas.

(24)  Vt joonealune märkus 13.

(25)  Näiteks ainult 6 % kõikidest Euroopa Liidu põllumajandusettevõtetest kuuluvad alla 35aastastele põllumajandusettevõtjatele ning oluliseks väljakutseks on see, kuidas veenda suuremat hulka noori alustama põllumajandustegevust (https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/young-farmers_en).

(26)  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia.

(27)  https://pjp-eu.coe.int/en/web/youth-partnership

(28)  Vt määratlus lisas.

---

LISA

A.   Viited

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võtavad käesolevate järelduste vastuvõtmisel teadmiseks järgmised dokumendid:

| — | ELi strateegiline tegevuskava 2019–2024 (1) |
| --- | --- |

—

ELi strateegiline tegevuskava 2019–2024 (1)

| — | Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (2018/C 456/01 (2)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (2018/C 456/01 (2))

| — | Recommendation of the Committee of Ministers to Member States on the access of young people from disadvantaged neighbourhoods to social rights (CM/Rec(2015)3) – Euroopa Nõukogu (3) |
| --- | --- |

—

Recommendation of the Committee of Ministers to Member States on the access of young people from disadvantaged neighbourhoods to social rights (CM/Rec(2015)3) – Euroopa Nõukogu (3)

| — | Nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (4) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (4)

| — | Nõukogu järeldused noorte ja töö tuleviku kohta (5) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noorte ja töö tuleviku kohta (5)

| — | Nõukogu järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta (6) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta (6)

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorte rolli Euroopa Liidu demograafiliste probleemide lahendamisel (7) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorte rolli Euroopa Liidu demograafiliste probleemide lahendamisel (7)

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks (8) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks (8)

| — | Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (9) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (9)

| — | ELi noortedialoogi seitsmes tsükkel: ELi noortedialoogi alase tegevuse tulemused liikmesriikides ja kogu Euroopas „Võimaluste loomine noorte jaoks“ (10) |
| --- | --- |

—

ELi noortedialoogi seitsmes tsükkel: ELi noortedialoogi alase tegevuse tulemused liikmesriikides ja kogu Euroopas „Võimaluste loomine noorte jaoks“ (10)

| — | European Charter on Local Youth work (EGL (11)) |
| --- | --- |

—

European Charter on Local Youth work (EGL (11))

| — | Erasmus + Inclusion & Diversity Strategy in the Field of Youth (2014 (12)) |
| --- | --- |

—

Erasmus + Inclusion & Diversity Strategy in the Field of Youth (2014 (12))

| — | Kestliku arengu tegevuskava 2030 (13) |
| --- | --- |

—

Kestliku arengu tegevuskava 2030 (13)

| — | Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (14) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (14)

| — | Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (15) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (15)

B.   Mõisted

Käesolevates järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

„Maapiirkonnad“

Väljaspool linnaklastreid asuvad kohalikud haldusüksused, mille peamiseks tunnuseks on väiksem rahvastikutihedus, konkreetne sotsiaal-geograafiline ja kultuuriline kuvand, loodusvarade lähedus ja seega erinevad majanduslikud väljavaated, ent samal ajal on neil kindlakstehtud vajadused parandada noortele ja elanikkonnale üldiselt pakutavaid konkreetseid teenuseid.

„Äärepoolsed piirkonnad“

Kohalikud ja piirkondlikud haldusüksused, millest enamik asub väljaspool linnaklastreid ning mille tunnuseks on raske füüsiline juurdepääs peamiselt geograafilise/loodusliku eraldatuse tõttu (muu hulgas saared ja/või mäed) ning kus on piiratud või väiksema sagedusega ühistransport ja/või raskendatud digiühenduvus. Nimetatud piirkondadel võivad olla samad eespool mainitud „maapiirkondade“ tunnused. ELi toimimise lepingu artiklis 349 sätestatud ELi äärepoolseimaid piirkondi loetakse samuti äärepoolseteks piirkondadeks.

„Sotsiaalne ettevõte“

Sotsiaalne ettevõte on sotsiaalmajanduses osaleja, kelle põhieesmärk on pigem üldhuvi pakkuva sotsiaalse, ühiskondliku või keskkonnaalase mõju avaldamine kui omanikele või aktsionäridele kasumi teenimine. Sotsiaalne ettevõte pakub turule kaupu ja teenuseid uuenduslikul viisil tegutseva ettevõtjana ja kasutab oma kasumit eelkõige sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Seda juhitakse avatud ja vastutustundlikul viisil ning see kaasab eelkõige oma äritegevuse kaudu mõjutatavaid töötajaid, tarbijaid ja sidusrühmi (16).

„Sotsiaal- ja solidaarmajandus“

Ettevõtted ja organisatsioonid (ühistud, vastastikuse abi ühingud, liidud, sihtasutused ja sotsiaalsed ettevõtted), mis pakuvad selle kogukonna, kelle teenistuses nad on, vajadustele vastavaid tooteid, teenuseid ja teadmisi, järgides konkreetseid sotsiaalseid ja keskkonna eesmärke ning edendades solidaarsust (17).

„Noortekohad“

Noorte juhitud füüsilised rajatised ja taristud, mis on iseseisvad, avatud ja turvalised, kõigile ligipääsetavad, pakuvad professionaalset arengutuge ning tagavad võimalused noorte osaluseks (18).

„ELi noortesektor“

Terminiga „ELi noortesektor“ viidatakse üldjuhul kogumile, mille moodustavad organisatsioonid, noorsootöötajad, akadeemiliste ringkondade liikmed, noorte kodanikuühiskonna või muu valdkonna eksperdid, kes tegelevad noortepoliitika arendamisega, viies ELis läbi noortevaldkonna tegevusi ja projekte (19).

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/39914/a-new-strategic-agenda-2019-2024.pdf

(2)  ELT C 456, 18.12.2018, lk 1.

(3)  https://www.coe.int/en/web/youth/-/recommendation-on-the-access-of-young-people-from-disadvantaged-neighbourhoods-to-social-rights

(4)  ELT C 414, 10.12.2019, lk 2.

(5)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 28.

(6)  ELT C 412, 9.12.2019, lk 12.

(7)  ELT C 196, 8.6.2018, lk 16.

(8)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 18.

(9)  ELT C 418, 7.12.2017, lk 2.

(10)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(11)  https://www.europegoeslocal.eu/wp-content/uploads/2019/10/20191002-egl-charter_ENG_online.pdf

(12)  https://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/inclusion-diversity-strategy_en.pdf

(13)  ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsioon A/RES/70.

(14)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(15)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

(16)  Sotsiaalettevõtluse algatus (SEC(2011) 1278 final).

(17)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) määratlus.

(18)  Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027, 3. lisa „Euroopa noorte eesmärgid“, 9. eesmärgi neljas siht (ELT C 456, 18.12.2018, lk 16).

(19)  Nõukogu järeldused noorte ja töö tuleviku kohta (vt joonealune märkus 33).

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/11

---

Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta

(2020/C 193/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE kõnealuse küsimuse poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas, ning

TUNNISTADES JÄRGMIST:

| 1. | haridus ja koolitus kujundavad inimkonda ning neil on nii üksikisikuid kui ühiskonda muutev roll. Need on olulised kodanike sotsiaalseks, majanduslikuks, demokraatlikuks ja kultuuriliseks kaasamiseks, samuti majanduskasvu, kestliku arengu, sotsiaalse sidususe ja heaolu tagamiseks liidus. Asjakohane, kaasav ja võrdsetel võimalustel põhinev kvaliteetne haridus ja koolitus ei anna kodanikele üksnes teadmisi, oskusi ja pädevusi vastavalt praegustele ja tulevastele arengutele, vaid kujundab ka nende hoiakuid, väärtusi ja käitumist, võimaldades neil tööalaselt ja isiklikult areneda ning osaleda aktiivselt ja vastutustundlikult ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

1.

haridus ja koolitus kujundavad inimkonda ning neil on nii üksikisikuid kui ühiskonda muutev roll. Need on olulised kodanike sotsiaalseks, majanduslikuks, demokraatlikuks ja kultuuriliseks kaasamiseks, samuti majanduskasvu, kestliku arengu, sotsiaalse sidususe ja heaolu tagamiseks liidus. Asjakohane, kaasav ja võrdsetel võimalustel põhinev kvaliteetne haridus ja koolitus ei anna kodanikele üksnes teadmisi, oskusi ja pädevusi vastavalt praegustele ja tulevastele arengutele, vaid kujundab ka nende hoiakuid, väärtusi ja käitumist, võimaldades neil tööalaselt ja isiklikult areneda ning osaleda aktiivselt ja vastutustundlikult ühiskonnaelus;

| 2. | kõigil tasanditel ning igat liiki hariduses ja koolituses tegutsevad õpetajad ja koolitajad (1) on hariduse ja koolituse asendamatu liikumapanev jõud. Neil on ülioluline roll igasuguse tausta ja vanusega inimeste ettevalmistamisel elamiseks, õppimiseks ja töötamiseks tänapäeva maailmas, samuti tulevaste muutuste loomisel ja juhtimisel; |
| --- | --- |

2.

kõigil tasanditel ning igat liiki hariduses ja koolituses tegutsevad õpetajad ja koolitajad (1) on hariduse ja koolituse asendamatu liikumapanev jõud. Neil on ülioluline roll igasuguse tausta ja vanusega inimeste ettevalmistamisel elamiseks, õppimiseks ja töötamiseks tänapäeva maailmas, samuti tulevaste muutuste loomisel ja juhtimisel;

| 3. | pidevate sotsiaalsete, demograafiliste, kultuuriliste, majanduslike, teaduslike, keskkonnaalaste ja tehnoloogiliste muutuste kontekstis muutub ka hariduse ja koolituse maailm ning õpetajate ja koolitajate elukutse, sest nende suhtes kehtivad nõudmised, kohustused ja ootused üha suurenevad. Pidevad uuendused ja väljakutsed ei mõjuta üksnes nõutavaid pädevusi, vaid ka õpetajate ja koolitajate heaolu ning õpetaja elukutse atraktiivsust; |
| --- | --- |

3.

pidevate sotsiaalsete, demograafiliste, kultuuriliste, majanduslike, teaduslike, keskkonnaalaste ja tehnoloogiliste muutuste kontekstis muutub ka hariduse ja koolituse maailm ning õpetajate ja koolitajate elukutse, sest nende suhtes kehtivad nõudmised, kohustused ja ootused üha suurenevad. Pidevad uuendused ja väljakutsed ei mõjuta üksnes nõutavaid pädevusi, vaid ka õpetajate ja koolitajate heaolu ning õpetaja elukutse atraktiivsust;

| 4. | Euroopa õpetajad ja koolitajad on Euroopa haridusruumi nurgakiviks ja neil on keskne roll õpetamise Euroopa mõõtme (2) edendamisel, toetades õppijaid Euroopa identiteedi ja Euroopasse kuulumise tunde mõistmisel ja kogemisel; |
| --- | --- |

4.

Euroopa õpetajad ja koolitajad on Euroopa haridusruumi nurgakiviks ja neil on keskne roll õpetamise Euroopa mõõtme (2) edendamisel, toetades õppijaid Euroopa identiteedi ja Euroopasse kuulumise tunde mõistmisel ja kogemisel;

TUNNISTADES, ET:

| 5. | praegune COVID-19 põhjustatud kriis on esitanud õpetajatele ja koolitajatele enneolematu väljakutse igat liiki ja kõigi tasemete hariduses ja koolituses. Neil on kiiresti tulnud üle minna silmast silma toimuvalt õpetamiselt peamiselt kaugõppe ning suuresti virtuaalsel teel õpetamisele. Sellises erakorralises olukorras on õpetajad ja koolitajad näidanud muljetavaldavat pühendumust, loovust ja vastastikust koostööd ning teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada nii õppimise kui ka õppijate edusammude jätkumine, sealhulgas toetades nende heaolu; |
| --- | --- |

5.

praegune COVID-19 põhjustatud kriis on esitanud õpetajatele ja koolitajatele enneolematu väljakutse igat liiki ja kõigi tasemete hariduses ja koolituses. Neil on kiiresti tulnud üle minna silmast silma toimuvalt õpetamiselt peamiselt kaugõppe ning suuresti virtuaalsel teel õpetamisele. Sellises erakorralises olukorras on õpetajad ja koolitajad näidanud muljetavaldavat pühendumust, loovust ja vastastikust koostööd ning teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada nii õppimise kui ka õppijate edusammude jätkumine, sealhulgas toetades nende heaolu;

OLLES TEADLIK, ET:

| 6. | kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis hõlmab ka õpetaja elukutset, lasub vastutus haridus- ja koolitussüsteemide korralduse ja sisu eest liikmesriikidel. Sellega seoses on liikmesriikidel erinevad nõuded kvalifikatsiooni liikide ja tasemete suhtes, mis on vajalikud õpetajakutse saamiseks ja sellel kutsealal edasiliikumiseks; (3) |
| --- | --- |

6.

kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis hõlmab ka õpetaja elukutset, lasub vastutus haridus- ja koolitussüsteemide korralduse ja sisu eest liikmesriikidel. Sellega seoses on liikmesriikidel erinevad nõuded kvalifikatsiooni liikide ja tasemete suhtes, mis on vajalikud õpetajakutse saamiseks ja sellel kutsealal edasiliikumiseks; (3)

| 7. | kõrgemate haridus- ja koolitustasemete läbimine võib anda tulevastele õpetajatele ja koolitajatele terviklikuma pädevuste kogumi, sealhulgas pädevused, mis on vajalikud õppetöös ametialase sõltumatuse arendamiseks. See võib omakorda aidata suurendada tööga rahulolu, samuti kõnealuse kutseala väärtustamist ja austamist; (4) |
| --- | --- |

7.

kõrgemate haridus- ja koolitustasemete läbimine võib anda tulevastele õpetajatele ja koolitajatele terviklikuma pädevuste kogumi, sealhulgas pädevused, mis on vajalikud õppetöös ametialase sõltumatuse arendamiseks. See võib omakorda aidata suurendada tööga rahulolu, samuti kõnealuse kutseala väärtustamist ja austamist; (4)

| 8. | õpetajatel ja koolitajatel on kohustus hõlbustada õppijatel võtmepädevuste (5) ja kutseoskuste omandamist, et mitte ainult valmistada neid ette edukaks toimetulekuks tulevastel töökohtadel, millest mõned on isegi alles tundmatud, vaid edendada ka nende sotsiaalset vastutust ja kodanikuaktiivsust, edastada inimlikke väärtusi ning toetada nende isiklikku arengut ja heaolu; |
| --- | --- |

8.

õpetajatel ja koolitajatel on kohustus hõlbustada õppijatel võtmepädevuste (5) ja kutseoskuste omandamist, et mitte ainult valmistada neid ette edukaks toimetulekuks tulevastel töökohtadel, millest mõned on isegi alles tundmatud, vaid edendada ka nende sotsiaalset vastutust ja kodanikuaktiivsust, edastada inimlikke väärtusi ning toetada nende isiklikku arengut ja heaolu;

| 9. | nende ainega seotud ja pedagoogilised teadmised ning pühendumus, entusiasm, tööga rahulolu ja enesekindlus avaldavad mõju õppijate õpitulemustele, edusammudele ja heaolule. Elukestva õppe eeskujudena saavad õpetajad ja koolitajad motiveerida õppijaid osalema elukestvas õppes ja iseenda elukestva õppe eest vastutama, ergutades nende huvi ning uudishimu ja loovust; |
| --- | --- |

9.

nende ainega seotud ja pedagoogilised teadmised ning pühendumus, entusiasm, tööga rahulolu ja enesekindlus avaldavad mõju õppijate õpitulemustele, edusammudele ja heaolule. Elukestva õppe eeskujudena saavad õpetajad ja koolitajad motiveerida õppijaid osalema elukestvas õppes ja iseenda elukestva õppe eest vastutama, ergutades nende huvi ning uudishimu ja loovust;

| 10. | reageerides õppijate, asutuste juhtide, poliitikakujundajate, lapsevanemate ja kogukondade erinevatele üha nõudlikumatele rollidele, kohustustele ja ootustele, peavad õpetajad ja koolitajad olema vajaduse korral ja kooskõlas riikide oludega jätkuvalt kaasatud ja toetatud, et nad saaksid muutustele ja väljakutsetele tõhusalt reageerida. Need väljakutsed võivad eri liikmesriikides esineda erineval määral ning on eelkõige, kuid mitte ainult, seotud järgmisega:






  a) | õpetajate ja koolitajate töökoormuse eri aspektide tasakaalustamine; nende aspektide hulka kuulub sageli tegelemine arvukate haldusülesannetega, osalemine asutuse juhtimises, õppijate toetamine ja juhendamine, vastastikuse koostöö ja oma kutsealase arengu kavandamine ja selleks aja leidmine, edendades ja säilitades samal ajal pidevalt oma õpetamise ja õppijate õpitulemuste kvaliteeti; |
| --- | --- | --- |

10.

reageerides õppijate, asutuste juhtide, poliitikakujundajate, lapsevanemate ja kogukondade erinevatele üha nõudlikumatele rollidele, kohustustele ja ootustele, peavad õpetajad ja koolitajad olema vajaduse korral ja kooskõlas riikide oludega jätkuvalt kaasatud ja toetatud, et nad saaksid muutustele ja väljakutsetele tõhusalt reageerida. Need väljakutsed võivad eri liikmesriikides esineda erineval määral ning on eelkõige, kuid mitte ainult, seotud järgmisega:

a)

õpetajate ja koolitajate töökoormuse eri aspektide tasakaalustamine; nende aspektide hulka kuulub sageli tegelemine arvukate haldusülesannetega, osalemine asutuse juhtimises, õppijate toetamine ja juhendamine, vastastikuse koostöö ja oma kutsealase arengu kavandamine ja selleks aja leidmine, edendades ja säilitades samal ajal pidevalt oma õpetamise ja õppijate õpitulemuste kvaliteeti;

| b) | õppijate intellektuaalse, emotsionaalse, sotsiaalse ja loomingulise potentsiaali soodustamine terviklikul viisil, tagades samal ajal nende haridusalase arengu; |
| --- | --- |

b)

õppijate intellektuaalse, emotsionaalse, sotsiaalse ja loomingulise potentsiaali soodustamine terviklikul viisil, tagades samal ajal nende haridusalase arengu;

| c) | erinevate teaduspõhiste õpetamismeetodite ja -tavade kasutamine, milles võetakse arvesse uuenduslikke ja digitaalseid meetodeid ja lähenemisviise, keskendudes õppijakesksetele ja pädevuspõhistele lähenemisviisidele kooskõlas õppijate muutuvate ja individuaalsete vajadustega, et hõlbustada õppeprotsessi ning toetada õppimis- ja õpetamismeetodite ühist loomist, samal ajal tagades, et sellised tavad on kaasavad, sotsiaalselt õiglased ja erapooletud; |
| --- | --- |

c)

erinevate teaduspõhiste õpetamismeetodite ja -tavade kasutamine, milles võetakse arvesse uuenduslikke ja digitaalseid meetodeid ja lähenemisviise, keskendudes õppijakesksetele ja pädevuspõhistele lähenemisviisidele kooskõlas õppijate muutuvate ja individuaalsete vajadustega, et hõlbustada õppeprotsessi ning toetada õppimis- ja õpetamismeetodite ühist loomist, samal ajal tagades, et sellised tavad on kaasavad, sotsiaalselt õiglased ja erapooletud;

| d) | töötamine keskkonnas, mida on muutnud tehnoloogia, digitaliseerimine ja tehisintellekt, pöörates tähelepanu nende pedagoogilisele potentsiaalile ning eetilisele, ohutule ja vastutustundlikule kasutamisele; |
| --- | --- |

d)

töötamine keskkonnas, mida on muutnud tehnoloogia, digitaliseerimine ja tehisintellekt, pöörates tähelepanu nende pedagoogilisele potentsiaalile ning eetilisele, ohutule ja vastutustundlikule kasutamisele;

| e) | töötamine keeleliselt ja kultuuriliselt erinevates klassiruumides ja õpikeskkondades erineva sotsiaal-majandusliku taustaga õppijatega, kellel on erinevad vajadused, sealhulgas hariduslikud erivajadused, (6) ning kaasatuse tagamine; |
| --- | --- |

e)

töötamine keeleliselt ja kultuuriliselt erinevates klassiruumides ja õpikeskkondades erineva sotsiaal-majandusliku taustaga õppijatega, kellel on erinevad vajadused, sealhulgas hariduslikud erivajadused, (6) ning kaasatuse tagamine;

| f) | osalemine poliitikakujundamises, eelkõige haridus- ja koolitusreformide väljatöötamises, rakendamises ja hindamises, sealhulgas õppekavade pidevas läbivaatamises; |
| --- | --- |

f)

osalemine poliitikakujundamises, eelkõige haridus- ja koolitusreformide väljatöötamises, rakendamises ja hindamises, sealhulgas õppekavade pidevas läbivaatamises;

| g) | toetava ja konstruktiivse õhkkonna loomine õpikeskkondades, sealhulgas positiivsete ja vastastikku toetavate suhete loomine oma meeskondades ja muude haridustöötajate, õppijate, perekondade ja tööandjatega, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

g)

toetava ja konstruktiivse õhkkonna loomine õpikeskkondades, sealhulgas positiivsete ja vastastikku toetavate suhete loomine oma meeskondades ja muude haridustöötajate, õppijate, perekondade ja tööandjatega, kui see on asjakohane;

| h) | tegelemine klassikäitumise juhtimisega ja võimalik, et eri liiki vägivalla, sealhulgas kübervägivalla ennetamine, kuna vägivald võib negatiivselt mõjutada õppijate tulemusi ja tervist; lisaks sellele võimalik tegelemine nende endi vastu suunatud vägivaldse käitumisega; |
| --- | --- |

h)

tegelemine klassikäitumise juhtimisega ja võimalik, et eri liiki vägivalla, sealhulgas kübervägivalla ennetamine, kuna vägivald võib negatiivselt mõjutada õppijate tulemusi ja tervist; lisaks sellele võimalik tegelemine nende endi vastu suunatud vägivaldse käitumisega;

| i) | sobivate hindamisvahendite, -kriteeriumide ja -meetodite valimine kooskõlas kavandatud õpitulemustega, et anda igale õppijale kvaliteetset ja õigeaegset tagasisidet, mis võib suunata ja parandada nende edasist õppimist; |
| --- | --- |

i)

sobivate hindamisvahendite, -kriteeriumide ja -meetodite valimine kooskõlas kavandatud õpitulemustega, et anda igale õppijale kvaliteetset ja õigeaegset tagasisidet, mis võib suunata ja parandada nende edasist õppimist;

| j) | õpetamine sageli piiratud vahenditega, sealhulgas napp või ebapiisav haridustaristu, õpperuumid, seadmed ja vahendid, sealhulgas e-õpet võimaldavad vahendid; |
| --- | --- |

j)

õpetamine sageli piiratud vahenditega, sealhulgas napp või ebapiisav haridustaristu, õpperuumid, seadmed ja vahendid, sealhulgas e-õpet võimaldavad vahendid;

| 11. | need väljakutsed on veelgi tõsisemad algajate (äsja kvalifikatsiooni saanud) õpetajate ja koolitajate jaoks, sest neil on esimestest õpetamis- või koolitamisaastatest alates samad kohustused, mis nende kogenumatel kolleegidel. Peale selle võib sageli juhtuda, et nad töötavad keerulises keskkonnas, näiteks haridus- ja koolitusasutustes, kus on suurem sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate või sisserändaja taustaga õppijate osakaal (7). Vanemad õpetajad ja koolitajad võivad kogeda muid raskusi, näiteks seoses põlvkondadevahelise lõhega töökohal; |
| --- | --- |

11.

need väljakutsed on veelgi tõsisemad algajate (äsja kvalifikatsiooni saanud) õpetajate ja koolitajate jaoks, sest neil on esimestest õpetamis- või koolitamisaastatest alates samad kohustused, mis nende kogenumatel kolleegidel. Peale selle võib sageli juhtuda, et nad töötavad keerulises keskkonnas, näiteks haridus- ja koolitusasutustes, kus on suurem sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate või sisserändaja taustaga õppijate osakaal (7). Vanemad õpetajad ja koolitajad võivad kogeda muid raskusi, näiteks seoses põlvkondadevahelise lõhega töökohal;

| 12. | peale selle võivad maapiirkondades, äärepoolsetes või ebasoodsas olukorras olevates piirkondades töötavatel õpetajatel ja koolitajatel tekkida lisaprobleemid, mis on seotud näiteks tööalase eraldatusega, piiratud taristu, sealhulgas digitaalse taristuga, toetusele ja kutsealase arengu võimalustele juurdepääsuga või eri vanuses ja astmes õppijatest koosnevate klasside õpetamisega. Lisaks võivad tiheda asustusega linnapiirkondades töötavad õpetajad ja koolitajad seista silmitsi suuremate väljakutsetega, mis on seotud erineva mitmekeelse, mitmekultuurilise ja sotsiaal-majandusliku taustaga õppijate õpetamisega; |
| --- | --- |

12.

peale selle võivad maapiirkondades, äärepoolsetes või ebasoodsas olukorras olevates piirkondades töötavatel õpetajatel ja koolitajatel tekkida lisaprobleemid, mis on seotud näiteks tööalase eraldatusega, piiratud taristu, sealhulgas digitaalse taristuga, toetusele ja kutsealase arengu võimalustele juurdepääsuga või eri vanuses ja astmes õppijatest koosnevate klasside õpetamisega. Lisaks võivad tiheda asustusega linnapiirkondades töötavad õpetajad ja koolitajad seista silmitsi suuremate väljakutsetega, mis on seotud erineva mitmekeelse, mitmekultuurilise ja sotsiaal-majandusliku taustaga õppijate õpetamisega;

| 13. | kuigi paljudel õpetajatel ja koolitajatel on palju sarnaseid väljakutseid, esineb eri liikmesriikides erineval määral ka spetsiifilisi väljakutseid, mis on seotud hariduse ja koolituse eri tasemete ja liikidega, sealhulgas:






  a) | alushariduse ja lapsehoiu puhul:






  — | raskused kvalifitseeritud ja hea väljaõppega alusharidus- ja lapsehoiutöötajate tööle kandideerima meelitamisel ja tööl hoidmisel; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

kuigi paljudel õpetajatel ja koolitajatel on palju sarnaseid väljakutseid, esineb eri liikmesriikides erineval määral ka spetsiifilisi väljakutseid, mis on seotud hariduse ja koolituse eri tasemete ja liikidega, sealhulgas:

a)

alushariduse ja lapsehoiu puhul:

—

raskused kvalifitseeritud ja hea väljaõppega alusharidus- ja lapsehoiutöötajate tööle kandideerima meelitamisel ja tööl hoidmisel;

| — | töötajate vananemine ja sooline tasakaalustamatus naistööjõu kasuks; |
| --- | --- |

—

töötajate vananemine ja sooline tasakaalustamatus naistööjõu kasuks;

| — | ebaatraktiivsed töötingimused, sealhulgas laste ja töötajate suhtarv ja atraktiivsete karjäärivõimaluste ning pideva kutsealase arengu võimaluste puudumine; |
| --- | --- |

—

ebaatraktiivsed töötingimused, sealhulgas laste ja töötajate suhtarv ja atraktiivsete karjäärivõimaluste ning pideva kutsealase arengu võimaluste puudumine;

| b) | koolihariduse puhul:






  — | raskused suure potentsiaaliga õpilaste meelitamisel õpetajate põhikoolitusse ja nende seal hoidmisel, (8) samuti kõrgkooli lõpetanute kõnealusele kutsealale meelitamisel ja juba tegutsevate õpetajate tööl hoidmisel; |
| --- | --- | --- |

b)

koolihariduse puhul:

—

raskused suure potentsiaaliga õpilaste meelitamisel õpetajate põhikoolitusse ja nende seal hoidmisel, (8) samuti kõrgkooli lõpetanute kõnealusele kutsealale meelitamisel ja juba tegutsevate õpetajate tööl hoidmisel;

| — | õpetajaskond vananeb; samuti esineb soolist tasakaalustamatust, kusjuures domineerivad naisõpetajad, eelkõige mõne õppeaine ja mõne haridustaseme puhul; lisaks ei pruugi õpetajad kultuuriliselt esindada teenindatavat kogukonda; |
| --- | --- |

—

õpetajaskond vananeb; samuti esineb soolist tasakaalustamatust, kusjuures domineerivad naisõpetajad, eelkõige mõne õppeaine ja mõne haridustaseme puhul; lisaks ei pruugi õpetajad kultuuriliselt esindada teenindatavat kogukonda;

| — | kõik see kajastub õpetajate puuduses paljudes liikmesriikides, kas üldiselt, konkreetsetes geograafilistes piirkondades, teatavates ainevaldkondades, näiteks teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnas, või selliste õpetajate puuduses, kes on pädevad õpetama erivajadustega õpilasi, õpetama mitmekultuurilises või mitmekeelses keskkonnas või õpetama sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa taustaga õpilasi; (9) |
| --- | --- |

—

kõik see kajastub õpetajate puuduses paljudes liikmesriikides, kas üldiselt, konkreetsetes geograafilistes piirkondades, teatavates ainevaldkondades, näiteks teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnas, või selliste õpetajate puuduses, kes on pädevad õpetama erivajadustega õpilasi, õpetama mitmekultuurilises või mitmekeelses keskkonnas või õpetama sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa taustaga õpilasi; (9)

| c) | kutsehariduse ja -õppe puhul:






  — | õpetajad ja koolitajad peaksid olema pädevad edendama ja arendama põhioskusi ja võtmepädevusi ning õpetama ajakohaseid kutse- või tehnilisi oskusi ja teadmisi; |
| --- | --- | --- |

c)

kutsehariduse ja -õppe puhul:

—

õpetajad ja koolitajad peaksid olema pädevad edendama ja arendama põhioskusi ja võtmepädevusi ning õpetama ajakohaseid kutse- või tehnilisi oskusi ja teadmisi;

| — | suureneda võib vajadus nn hübriidõpetajate ja -koolitajate järele, kes töötavad nii kutseharidus- ja kutseõppeasutustes kui ka ettevõtetes; |
| --- | --- |

—

suureneda võib vajadus nn hübriidõpetajate ja -koolitajate järele, kes töötavad nii kutseharidus- ja kutseõppeasutustes kui ka ettevõtetes;

| — | samuti on vajalik koostöö õpetajate ja koolitajate, eelkõige töökohapõhiste koolitajate vahel, arvestades nende vastastikku täiendavaid rolle ja kohustusi, eelkõige praktikavõimaluste ja töökohal toimuva väljaõppe pakkumisel; |
| --- | --- |

—

samuti on vajalik koostöö õpetajate ja koolitajate, eelkõige töökohapõhiste koolitajate vahel, arvestades nende vastastikku täiendavaid rolle ja kohustusi, eelkõige praktikavõimaluste ja töökohal toimuva väljaõppe pakkumisel;

| — | kuna erasektoris töötamine võib pakkuda paremaid stiimuleid, võib see olla atraktiivsem kui töötamine kutseharidus- ja kutseõppeasutustes; |
| --- | --- |

—

kuna erasektoris töötamine võib pakkuda paremaid stiimuleid, võib see olla atraktiivsem kui töötamine kutseharidus- ja kutseõppeasutustes;

| — | paljud liikmesriigid seisavad silmitsi õpetajate ja koolitajate vananemisega seotud väljakutsetega; |
| --- | --- |

—

paljud liikmesriigid seisavad silmitsi õpetajate ja koolitajate vananemisega seotud väljakutsetega;

| d) | täiskasvanuhariduse puhul:






  — | täiskasvanute koolitajatel on oluline roll nii põhi- kui ka kutsealaste teadmiste, oskuste ja pädevuste edendamisel ja arendamisel; |
| --- | --- | --- |

d)

täiskasvanuhariduse puhul:

—

täiskasvanute koolitajatel on oluline roll nii põhi- kui ka kutsealaste teadmiste, oskuste ja pädevuste edendamisel ja arendamisel;

| — | neil võib olla vaja tegeleda probleemidega, mida põhjustavad õppijate kirja-, arvutus- ja keeleoskusega seotud raskused või negatiivsed haridus- ja koolituskogemused; |
| --- | --- |

—

neil võib olla vaja tegeleda probleemidega, mida põhjustavad õppijate kirja-, arvutus- ja keeleoskusega seotud raskused või negatiivsed haridus- ja koolituskogemused;

| — | kuna täiskasvanute koolitajad töötavad sageli mitmesuguste õppijarühmadega, peavad nad olema valmis kasutama mitmekesiseid ja tõhusaid õpetamisstrateegiaid ja -meetodeid, et vastata oma õppijate vajadustele, ergutada motivatsiooni ja võimaldada neile erinevaid õppevõimalusi; |
| --- | --- |

—

kuna täiskasvanute koolitajad töötavad sageli mitmesuguste õppijarühmadega, peavad nad olema valmis kasutama mitmekesiseid ja tõhusaid õpetamisstrateegiaid ja -meetodeid, et vastata oma õppijate vajadustele, ergutada motivatsiooni ja võimaldada neile erinevaid õppevõimalusi;

| — | selleks et anda üksikisikutele võimalus asuda õppima oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks, võib olla vajalik läbi vaadata õpetajate ja koolitajate roll, pidades silmas nende võimalikku panust mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste juhtimisse ja valideerimisse; |
| --- | --- |

—

selleks et anda üksikisikutele võimalus asuda õppima oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks, võib olla vajalik läbi vaadata õpetajate ja koolitajate roll, pidades silmas nende võimalikku panust mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste juhtimisse ja valideerimisse;

| — | täiskasvanute koolitajatelt võidakse nõuda koostöö tegemist tööandjatega seoses töökohal toimuva väljaõppega; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute koolitajatelt võidakse nõuda koostöö tegemist tööandjatega seoses töökohal toimuva väljaõppega;

| — | täiskasvanute koolitajad ei ole sageli saanud spetsiaalset ettevalmistust täiskasvanute õpetamiseks ning võivad töötada osalise tööajaga või vabakutselisena, seega kujutab nende professionaaliks muutmine tõsist väljakutset täiskasvanuhariduse kvaliteedi tagamisel; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute koolitajad ei ole sageli saanud spetsiaalset ettevalmistust täiskasvanute õpetamiseks ning võivad töötada osalise tööajaga või vabakutselisena, seega kujutab nende professionaaliks muutmine tõsist väljakutset täiskasvanuhariduse kvaliteedi tagamisel;

| e) | kõrghariduse puhul:






  — | akadeemilistele kutsealadele sisseastumise tingimustes ei panda sageli rõhku kandidaatide varustamisele asjakohaste õpetamisoskustega; |
| --- | --- | --- |

e)

kõrghariduse puhul:

—

akadeemilistele kutsealadele sisseastumise tingimustes ei panda sageli rõhku kandidaatide varustamisele asjakohaste õpetamisoskustega;

| — | kõigis liikmesriikides ei ole ulatuslikke süsteemseid võimalusi pidevaks kutsealaseks arenguks, mis oleks suunatud akadeemilise personali õpetamisoskuste parandamisele; |
| --- | --- |

—

kõigis liikmesriikides ei ole ulatuslikke süsteemseid võimalusi pidevaks kutsealaseks arenguks, mis oleks suunatud akadeemilise personali õpetamisoskuste parandamisele;

| — | piisavat tähelepanu ei pöörata institutsioonidevahelise personali arengu toetamisele, sealhulgas rahvusvahelisele õpetamisrändele, samuti praktikakogukondade ja kutsevõrgustike loomisele; |
| --- | --- |

—

piisavat tähelepanu ei pöörata institutsioonidevahelise personali arengu toetamisele, sealhulgas rahvusvahelisele õpetamisrändele, samuti praktikakogukondade ja kutsevõrgustike loomisele;

| — | üliõpilaskonna mitmekesisus nõuab erinevate, üliõpilaskesksel lähenemisviisil põhinevate õpetamismeetodite kasutamist, mis võib olla kõrgharidusasutustele väljakutseks; |
| --- | --- |

—

üliõpilaskonna mitmekesisus nõuab erinevate, üliõpilaskesksel lähenemisviisil põhinevate õpetamismeetodite kasutamist, mis võib olla kõrgharidusasutustele väljakutseks;

| — | mõnes akadeemilises valdkonnas valitseb sooline tasakaalustamatus ja naissoost töötajad on eriti alaesindatud kõrgematel ametikohtadel; |
| --- | --- |

—

mõnes akadeemilises valdkonnas valitseb sooline tasakaalustamatus ja naissoost töötajad on eriti alaesindatud kõrgematel ametikohtadel;

| — | kuigi õpetamine on üks kolmest kõrghariduse ülesandest, hinnatakse karjääri edenemise hindamisel sageli rohkem teadustööd kui õpetamist; noortelt ja keskastme töötajatelt nõutakse sageli rohkem õpetamist, sest karjääri edenemine toob sageli kaasa vähem õpetamist ja rohkem aega teadustööks; (10) |
| --- | --- |

—

kuigi õpetamine on üks kolmest kõrghariduse ülesandest, hinnatakse karjääri edenemise hindamisel sageli rohkem teadustööd kui õpetamist; noortelt ja keskastme töötajatelt nõutakse sageli rohkem õpetamist, sest karjääri edenemine toob sageli kaasa vähem õpetamist ja rohkem aega teadustööks; (10)

| 14. | kuigi nõuded muutuvad üha keerukamaks ning kõnealusel kutsealal töötamine seab üha suuremaid nõudmisi, ei tunne paljud õpetajad ja koolitajad, et ühiskond neid austaks või väärtustaks, (11) ning selle kutseala atraktiivsus paljudes liikmesriikides väheneb; |
| --- | --- |

14.

kuigi nõuded muutuvad üha keerukamaks ning kõnealusel kutsealal töötamine seab üha suuremaid nõudmisi, ei tunne paljud õpetajad ja koolitajad, et ühiskond neid austaks või väärtustaks, (11) ning selle kutseala atraktiivsus paljudes liikmesriikides väheneb;

RÕHUTAB, ET:

| 15. | oluline on edasi arendada ja ajakohastada õpetajate ja koolitajate pädevusi, et tagada nende erialane ettevalmistus ja soodustada nende sõltumatust ja kaasatust ning suurendada nende isiklikku ja ametialast heaolu, motivatsiooni ja väärtusetunnet, valmistades neid ette asjakohaselt reageerimiseks muutustele, kuid ühtlasi innustades neid olema oma kutsealal proaktiivsed ja uuendusmeelsed; |
| --- | --- |

15.

oluline on edasi arendada ja ajakohastada õpetajate ja koolitajate pädevusi, et tagada nende erialane ettevalmistus ja soodustada nende sõltumatust ja kaasatust ning suurendada nende isiklikku ja ametialast heaolu, motivatsiooni ja väärtusetunnet, valmistades neid ette asjakohaselt reageerimiseks muutustele, kuid ühtlasi innustades neid olema oma kutsealal proaktiivsed ja uuendusmeelsed;

| 16. | selleks on vaja edasi arendada riikide poliitikat, et sihipäraselt ja terviklikult toetada õpetajate ja koolitajate tööd, võttes arvesse õpetajate ja koolitajate endi poolt kindlaks määratud nõudeid ja koolitusvajadusi, samuti laiemate õpikogukondade vajadusi, haridusalaste teadusuuringute asjakohaseid tulemusi ning riikide haridus- ja koolituspoliitika üldisi eesmärke. Lisaks on kasulik pakkuda erinevaid õppemudeleid, sealhulgas vahetut, virtuaalset ja segaõpet ning töökohal toimuvat väljaõpet; |
| --- | --- |

16.

selleks on vaja edasi arendada riikide poliitikat, et sihipäraselt ja terviklikult toetada õpetajate ja koolitajate tööd, võttes arvesse õpetajate ja koolitajate endi poolt kindlaks määratud nõudeid ja koolitusvajadusi, samuti laiemate õpikogukondade vajadusi, haridusalaste teadusuuringute asjakohaseid tulemusi ning riikide haridus- ja koolituspoliitika üldisi eesmärke. Lisaks on kasulik pakkuda erinevaid õppemudeleid, sealhulgas vahetut, virtuaalset ja segaõpet ning töökohal toimuvat väljaõpet;

| 17. | õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolituse kõigil tasemetel ja kõigis osades on vaja kohaldada vastastikku täiendavat ja terviklikku lähenemisviisi. See peaks hõlmama õpilaste värbamist ja valikut, õpetajate põhikoolitust (sh praktika), töösse sisseelamist ja kvaliteetset mentorlust, samuti pideva kutsealase arengu edendamist ja toetamist kogu õpetajakarjääri jooksul ning vajaduse korral hindamissüsteeme. Erilist tähelepanu tuleks pöörata alustavatele õpetajatele, pakkudes neile täiendavat juhendamist ja mentorlust, et hõlbustada karjääri alustamist ja aidata neil toime tulla nende konkreetsete vajadustega; |
| --- | --- |

17.

õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolituse kõigil tasemetel ja kõigis osades on vaja kohaldada vastastikku täiendavat ja terviklikku lähenemisviisi. See peaks hõlmama õpilaste värbamist ja valikut, õpetajate põhikoolitust (sh praktika), töösse sisseelamist ja kvaliteetset mentorlust, samuti pideva kutsealase arengu edendamist ja toetamist kogu õpetajakarjääri jooksul ning vajaduse korral hindamissüsteeme. Erilist tähelepanu tuleks pöörata alustavatele õpetajatele, pakkudes neile täiendavat juhendamist ja mentorlust, et hõlbustada karjääri alustamist ja aidata neil toime tulla nende konkreetsete vajadustega;

| 18. | kooskõlas riikide oludega võiks seda toetada õpetajatele ja koolitajatele mõeldud ajakohaste ja asjakohaste riiklike terviklike pädevusraamistikega, (12) mis on välja töötatud struktureeritud ja korrapärases dialoogis asjaomaste sidusrühmadega ning mis kajastavad kaasaegseid ja innovaatilisi õpetamist käsitlevaid lähenemisviise, strateegiaid ja meetodeid ning uusi esilekerkivaid asjaolusid ühiskonnas üldiselt. Sellega seoses on oluline, et õpetajatele ja koolitajatele pakutav pidev kutsealane haridus ja koolitus hõlmaks süstemaatilisemalt mitmekeelses ja mitmekultuurilises keskkonnas töötamisega seotud teemasid ja õppimisvõimalusi, tööd erivajaduste ja ebasoodsa taustaga õppijatega, digitaalpedagoogikat, kestlikku arengut ja tervislikku eluviisi. Seetõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata õpetajate ja koolitajate endi nõudmistele ja vajadustele; (13) |
| --- | --- |

18.

kooskõlas riikide oludega võiks seda toetada õpetajatele ja koolitajatele mõeldud ajakohaste ja asjakohaste riiklike terviklike pädevusraamistikega, (12) mis on välja töötatud struktureeritud ja korrapärases dialoogis asjaomaste sidusrühmadega ning mis kajastavad kaasaegseid ja innovaatilisi õpetamist käsitlevaid lähenemisviise, strateegiaid ja meetodeid ning uusi esilekerkivaid asjaolusid ühiskonnas üldiselt. Sellega seoses on oluline, et õpetajatele ja koolitajatele pakutav pidev kutsealane haridus ja koolitus hõlmaks süstemaatilisemalt mitmekeelses ja mitmekultuurilises keskkonnas töötamisega seotud teemasid ja õppimisvõimalusi, tööd erivajaduste ja ebasoodsa taustaga õppijatega, digitaalpedagoogikat, kestlikku arengut ja tervislikku eluviisi. Seetõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata õpetajate ja koolitajate endi nõudmistele ja vajadustele; (13)

| 19. | õpetajate ja koolitajate pidevat kutsealast arengut tuleks käsitada kvaliteetse õpetamise ja koolituse eeltingimusena; seetõttu tuleks õpetajaid ja koolitajaid innustada analüüsima oma tavasid ja koolitusvajadusi ning neid tuleks motiveerida osalema ja toetada, pakkudes kvaliteetseid koolitusvõimalusi, andes neile osalemiseks aega ja pakkudes stiimuleid; |
| --- | --- |

19.

õpetajate ja koolitajate pidevat kutsealast arengut tuleks käsitada kvaliteetse õpetamise ja koolituse eeltingimusena; seetõttu tuleks õpetajaid ja koolitajaid innustada analüüsima oma tavasid ja koolitusvajadusi ning neid tuleks motiveerida osalema ja toetada, pakkudes kvaliteetseid koolitusvõimalusi, andes neile osalemiseks aega ja pakkudes stiimuleid;

| 20. | õpetajate ja koolitajate sidemete tugevdamine teadlastega võib avaldada positiivset mõju nende ametialasele arengule ning stimuleerida teadusuuringutel põhinevaid, innovaatilisi ja täiustatud õpetamistavasid; |
| --- | --- |

20.

õpetajate ja koolitajate sidemete tugevdamine teadlastega võib avaldada positiivset mõju nende ametialasele arengule ning stimuleerida teadusuuringutel põhinevaid, innovaatilisi ja täiustatud õpetamistavasid;

| 21. | piiriülene liikuvus, olgu see lühi- või pikaajaline, füüsiline, virtuaalne või kombineeritud, on võimas õpikogemus ja väärtuslik võimalus osalejate sotsiaalsete, kultuuridevaheliste, mitmekeelsete ja inimestevaheliste pädevuste arendamiseks nii õpetajate põhikoolituses osalevate õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate ja koolitajate pidevas kutsealases arengus. Siiski on nii õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate liikuvusele takistusi, näiteks keeleoskuse puudumine või tegutsevatele õpetajatele asendajate leidmine. Lisaks iseloomustab õpetajate põhikoolituse programme sageli nõrk rahvusvaheline mõõde ning vähene õppe- ja praktikaalane liikuvus võrreldes muude valdkondade õppeprogrammidega (14) ning esineb probleeme välismaal veedetud õpirändeperioodide ja õpitulemuste tunnustamisega; |
| --- | --- |

21.

piiriülene liikuvus, olgu see lühi- või pikaajaline, füüsiline, virtuaalne või kombineeritud, on võimas õpikogemus ja väärtuslik võimalus osalejate sotsiaalsete, kultuuridevaheliste, mitmekeelsete ja inimestevaheliste pädevuste arendamiseks nii õpetajate põhikoolituses osalevate õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate ja koolitajate pidevas kutsealases arengus. Siiski on nii õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate liikuvusele takistusi, näiteks keeleoskuse puudumine või tegutsevatele õpetajatele asendajate leidmine. Lisaks iseloomustab õpetajate põhikoolituse programme sageli nõrk rahvusvaheline mõõde ning vähene õppe- ja praktikaalane liikuvus võrreldes muude valdkondade õppeprogrammidega (14) ning esineb probleeme välismaal veedetud õpirändeperioodide ja õpitulemuste tunnustamisega;

| 22. | erinevate karjäärivalikutega seotud võimalused õpetajaametis, mis pakuvad erinevaid suundi kutsealaseks arenguks, võivad suurendada motivatsiooni asjaomasele kutsealale pääsemiseks ja seal püsimiseks, samuti elukestvaks õppeks. Need võivad julgustada õpetajaid ja koolitajaid jätkuvalt pühenduma oma kutsealale ning pühenduma kogu oma tööelu jooksul nii oma õppijate kui ka enda õpingutele. Teisest küljest on samavõrd oluline, et õpetajaid ja koolitajaid ei koormataks liigselt haldusülesannetega nii, et neil on raske keskenduda õpetamisele; |
| --- | --- |

22.

erinevate karjäärivalikutega seotud võimalused õpetajaametis, mis pakuvad erinevaid suundi kutsealaseks arenguks, võivad suurendada motivatsiooni asjaomasele kutsealale pääsemiseks ja seal püsimiseks, samuti elukestvaks õppeks. Need võivad julgustada õpetajaid ja koolitajaid jätkuvalt pühenduma oma kutsealale ning pühenduma kogu oma tööelu jooksul nii oma õppijate kui ka enda õpingutele. Teisest küljest on samavõrd oluline, et õpetajaid ja koolitajaid ei koormataks liigselt haldusülesannetega nii, et neil on raske keskenduda õpetamisele;

| 23. | õpetajad ja koolitajad ning institutsioonide juhid saavad oma teadmiste, erialase ettevalmistuse ja praktiliste teadmistega anda oma panuse poliitika kujundamisse. Samal ajal võib nende osalemine poliitikakujundamises suurendada nende isevastutust ja seega avaldada positiivset mõju erinevate poliitiliste algatuste ja reformide elluviimise tulemustele; |
| --- | --- |

23.

õpetajad ja koolitajad ning institutsioonide juhid saavad oma teadmiste, erialase ettevalmistuse ja praktiliste teadmistega anda oma panuse poliitika kujundamisse. Samal ajal võib nende osalemine poliitikakujundamises suurendada nende isevastutust ja seega avaldada positiivset mõju erinevate poliitiliste algatuste ja reformide elluviimise tulemustele;

| 24. | õpetajate ja koolitajate heaolu mõjutab nende tööalast rahulolu ja entusiasmi ning avaldab mõju nende elukutse atraktiivsusele ja sellest tulenevalt ka nende kõnealusele kutsealale jäämisele. See on oluline kvaliteedi ja tulemuslikkuse alane tegur, mis on seotud nende endi motivatsiooni ning nende õppijate motivatsiooni ja saavutustega; |
| --- | --- |

24.

õpetajate ja koolitajate heaolu mõjutab nende tööalast rahulolu ja entusiasmi ning avaldab mõju nende elukutse atraktiivsusele ja sellest tulenevalt ka nende kõnealusele kutsealale jäämisele. See on oluline kvaliteedi ja tulemuslikkuse alane tegur, mis on seotud nende endi motivatsiooni ning nende õppijate motivatsiooni ja saavutustega;

| 25. | heaolu olulised aspektid võivad muu hulgas olla seotud ootuste mõistmise ja neile vastamisega; töökoormuse, töökeskkonna, sealhulgas õpetamise ja õppimise ohutuse, ning töötingimustega; kättesaadava vastastikuse ja institutsioonilise toetusega; suhetega õppijate, lapsevanemate, eakaaslaste ja asutuste juhtidega ning lugupidamise ja tunnustamisega laiema kogukonna poolt. Kui need tegurid puuduvad või neid positiivselt ei kogeta, võib see põhjustada füüsilist ja emotsionaalset kurnatust, stressi ja läbipõlemist, mis mõjutab vaimset ja füüsilist tervist; |
| --- | --- |

25.

heaolu olulised aspektid võivad muu hulgas olla seotud ootuste mõistmise ja neile vastamisega; töökoormuse, töökeskkonna, sealhulgas õpetamise ja õppimise ohutuse, ning töötingimustega; kättesaadava vastastikuse ja institutsioonilise toetusega; suhetega õppijate, lapsevanemate, eakaaslaste ja asutuste juhtidega ning lugupidamise ja tunnustamisega laiema kogukonna poolt. Kui need tegurid puuduvad või neid positiivselt ei kogeta, võib see põhjustada füüsilist ja emotsionaalset kurnatust, stressi ja läbipõlemist, mis mõjutab vaimset ja füüsilist tervist;

| 26. | õpetajate ja koolitajate ning õppijate saavutuste ja heaolu toetamiseks on kasulik luua ja edendada koostööl põhinevaid õpikogukondi ning koostööl põhinevat meeskonnakultuuri õpetajate ja koolitajate, nende kolleegide ja asutuste juhtide, õppijate, lapsevanemate ja muude sidusrühmade, näiteks tööandjate vahel. Kogenud õpetajatel ja koolitajatel võib olla oluline roll nooremate kolleegide mentoritena, saades samal ajal ka ise kasu põlvkondadevahelisest dialoogist. Lisaks on oluline soodustada alt üles suunatud ja vastastikust erialast õppimist ning edendada õppe- ja osalusjuhtimist, mis loob usaldust, inspireerib ja motiveerib haridustöötajaid. Lisaks võiks vajaduse korral kasutada hindamist, et toetada nende töö parandamist, andes konstruktiivseid hinnanguid ja tagasisidet nende tegevuse kohta, kehtestades kriteeriumid märkimisväärseid tulemusi saavutanud isikute edutamiseks ja tunnustamiseks; |
| --- | --- |

26.

õpetajate ja koolitajate ning õppijate saavutuste ja heaolu toetamiseks on kasulik luua ja edendada koostööl põhinevaid õpikogukondi ning koostööl põhinevat meeskonnakultuuri õpetajate ja koolitajate, nende kolleegide ja asutuste juhtide, õppijate, lapsevanemate ja muude sidusrühmade, näiteks tööandjate vahel. Kogenud õpetajatel ja koolitajatel võib olla oluline roll nooremate kolleegide mentoritena, saades samal ajal ka ise kasu põlvkondadevahelisest dialoogist. Lisaks on oluline soodustada alt üles suunatud ja vastastikust erialast õppimist ning edendada õppe- ja osalusjuhtimist, mis loob usaldust, inspireerib ja motiveerib haridustöötajaid. Lisaks võiks vajaduse korral kasutada hindamist, et toetada nende töö parandamist, andes konstruktiivseid hinnanguid ja tagasisidet nende tegevuse kohta, kehtestades kriteeriumid märkimisväärseid tulemusi saavutanud isikute edutamiseks ja tunnustamiseks;

| 27. | piisavad, tõhusad ja kestlikud investeeringud õpetajatesse ja koolitajatesse kujutavad endast investeeringuid hariduse ja koolituse kvaliteeti. See hõlmab mitmesuguseid aspekte, nagu investeeringud õpetajate ja koolitajate haridus- ja koolitusvõimalustesse, piisav infrastruktuur ja õpperuumid, vahendid ja ressursid, samuti palgad; (15) |
| --- | --- |

27.

piisavad, tõhusad ja kestlikud investeeringud õpetajatesse ja koolitajatesse kujutavad endast investeeringuid hariduse ja koolituse kvaliteeti. See hõlmab mitmesuguseid aspekte, nagu investeeringud õpetajate ja koolitajate haridus- ja koolitusvõimalustesse, piisav infrastruktuur ja õpperuumid, vahendid ja ressursid, samuti palgad; (15)

| 28. | kõike eespool nimetatut võiks kaaluda stiimulite väljatöötamisel õpetajate ja koolitajate nappuse küsimuse lahendamiseks. Täiendavad võimalused, mida kaaluda, võivad hõlmata stipendiume, et meelitada õpilasi osalema asjakohastes õppeprogrammides, või selliste spetsialistide värbamist, kellel on muu kvalifikatsioon kui õpetamine, hoolitsedes samal ajal kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumise edendamise ja toetamise eest; |
| --- | --- |

28.

kõike eespool nimetatut võiks kaaluda stiimulite väljatöötamisel õpetajate ja koolitajate nappuse küsimuse lahendamiseks. Täiendavad võimalused, mida kaaluda, võivad hõlmata stipendiume, et meelitada õpilasi osalema asjakohastes õppeprogrammides, või selliste spetsialistide värbamist, kellel on muu kvalifikatsioon kui õpetamine, hoolitsedes samal ajal kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumise edendamise ja toetamise eest;

VÕTTES ASJAKOHASELT ARVESSE INSTITUTSIOONILIST AUTONOOMIAT JA RIIKIDE OLUSID, KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES

| 29. | jätkama ja tegema täiendavaid jõupingutusi, et kaasata õpetajaid ja koolitajaid haridus- ja koolituspoliitika kujundamisse kõigil poliitikakujundamise tasanditel, suurendades koostööd, edendades nende isevastutust kõnealuse protsessi eest ning nende sõltumatust selle poliitika ellurakendamisel; |
| --- | --- |

29.

jätkama ja tegema täiendavaid jõupingutusi, et kaasata õpetajaid ja koolitajaid haridus- ja koolituspoliitika kujundamisse kõigil poliitikakujundamise tasanditel, suurendades koostööd, edendades nende isevastutust kõnealuse protsessi eest ning nende sõltumatust selle poliitika ellurakendamisel;

| 30. | võtma õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolitusega seotud poliitika väljatöötamisel arvesse vajadust kohaldada õpetajate ja koolitajate põhikoolituse, töösse sisseelamise ja pideva kutsealase arengu suhtes terviklikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

30.

võtma õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolitusega seotud poliitika väljatöötamisel arvesse vajadust kohaldada õpetajate ja koolitajate põhikoolituse, töösse sisseelamise ja pideva kutsealase arengu suhtes terviklikku lähenemisviisi;

| 31. | edendama ja toetama õpetajate ja koolitajate suuremat osalemist pidevas kutsealases arengus, eelkõige astudes täiendavaid samme osalemise ja võimalustega seotud takistuste kõrvaldamiseks, ning püüdma asjakohaselt hinnata ja tunnustada pideva kutsealase arengu väärtust karjääri edendamise alustalana; |
| --- | --- |

31.

edendama ja toetama õpetajate ja koolitajate suuremat osalemist pidevas kutsealases arengus, eelkõige astudes täiendavaid samme osalemise ja võimalustega seotud takistuste kõrvaldamiseks, ning püüdma asjakohaselt hinnata ja tunnustada pideva kutsealase arengu väärtust karjääri edendamise alustalana;

| 32. | innustama haridus- ja koolitusasutusi pakkuma õpetajatele ja koolitajatele mõjusaid ja teadusuuringutel rajanevaid pideva kutsealase arengu võimalusi, mis põhinevad koostööl, vastastikusel vaatlusel ja õppimisel, nõustamisel, mentorlusel ja võrgustike kasutamisel; innustama selliste võimaluste arendamisel vajaduse korral haridus- ja koolitusasutusi laiendama oma õppevõimalusi, sealhulgas väiksemaid õppeühikuid, näiteks neid, mis võivad viia mikro-kvalifikatsioonideni, võttes arvesse kvaliteedi tagamise korda; |
| --- | --- |

32.

innustama haridus- ja koolitusasutusi pakkuma õpetajatele ja koolitajatele mõjusaid ja teadusuuringutel rajanevaid pideva kutsealase arengu võimalusi, mis põhinevad koostööl, vastastikusel vaatlusel ja õppimisel, nõustamisel, mentorlusel ja võrgustike kasutamisel; innustama selliste võimaluste arendamisel vajaduse korral haridus- ja koolitusasutusi laiendama oma õppevõimalusi, sealhulgas väiksemaid õppeühikuid, näiteks neid, mis võivad viia mikro-kvalifikatsioonideni, võttes arvesse kvaliteedi tagamise korda;

| 33. | jätkama kõrgharidusasutuste sõltumatust täielikult austades nende toetamist akadeemiliste töötajate pädevuse suurendamisel teaduspõhisel ja üliõpilaskesksel õppel, õpetamisel ja hindamisel põhineva lähenemisviisi rakendamisel ning selgete, läbipaistvate ja õiglaste personalivärbamis- ja tööhõiveprotsesside loomisel ja järgimisel, millega tunnustatakse õpetamistegevuse väärtust, (16) mida tuleks samuti arvesse võtta edutamispoliitikas ja -tavades; |
| --- | --- |

33.

jätkama kõrgharidusasutuste sõltumatust täielikult austades nende toetamist akadeemiliste töötajate pädevuse suurendamisel teaduspõhisel ja üliõpilaskesksel õppel, õpetamisel ja hindamisel põhineva lähenemisviisi rakendamisel ning selgete, läbipaistvate ja õiglaste personalivärbamis- ja tööhõiveprotsesside loomisel ja järgimisel, millega tunnustatakse õpetamistegevuse väärtust, (16) mida tuleks samuti arvesse võtta edutamispoliitikas ja -tavades;

| 34. | uurima võimalusi õpetajate ja koolitajate karjääri mitmekesistamiseks ning riiklike karjääriraamistike väljatöötamiseks, et aidata neil saavutada oma karjäärialaseid püüdlusi ja saada motivatsiooni ning rahuldada oma õppimisvajadusi; |
| --- | --- |

34.

uurima võimalusi õpetajate ja koolitajate karjääri mitmekesistamiseks ning riiklike karjääriraamistike väljatöötamiseks, et aidata neil saavutada oma karjäärialaseid püüdlusi ja saada motivatsiooni ning rahuldada oma õppimisvajadusi;

| 35. | motiveerima haridus- ja koolitusasutusi lisama õpetajate ja koolitajate liikuvust – füüsilisel, virtuaalsel või kombineeritud kujul – oma õppe-, arengu- ja rahvusvahelistumise strateegiatesse, kasutades sealhulgas selliste Euroopa vahendite nagu eTwinning ja EPALE potentsiaali õppe lahutamatu osana; võimaluse korral ja kooskõlas riiklike eeskirjadega ning vastavalt riiklikele oludele valideerima õpetajate ja koolitajate pideva kutsealase arengu raames Euroopa vahendite ja liikuvuse kaudu omandatud oskused ja pädevused; |
| --- | --- |

35.

motiveerima haridus- ja koolitusasutusi lisama õpetajate ja koolitajate liikuvust – füüsilisel, virtuaalsel või kombineeritud kujul – oma õppe-, arengu- ja rahvusvahelistumise strateegiatesse, kasutades sealhulgas selliste Euroopa vahendite nagu eTwinning ja EPALE potentsiaali õppe lahutamatu osana; võimaluse korral ja kooskõlas riiklike eeskirjadega ning vastavalt riiklikele oludele valideerima õpetajate ja koolitajate pideva kutsealase arengu raames Euroopa vahendite ja liikuvuse kaudu omandatud oskused ja pädevused;

| 36. | tegema täiendavaid jõupingutusi nii õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate ja koolitajate liikuvuse edendamiseks ning kõrvaldama veel püsivad takistused, et suurendada osalemise määra; sellega seoses innustama õpetajate põhikoolituse eest vastutavaid kõrgkoole oma õppevõimaluste osana täielikult ära kasutama liikuvuse potentsiaali, mis võib vajaduse korral hõlmata õppeprogrammide liikuvusaknaid; lisaks hõlbustama praktiseerivate õpetajate ja koolitajate erialase arengu raames osalemist mitmesugustes liikuvusvormides, sealhulgas püüdes leida kestlikke lahendusi asendusvajadusele; |
| --- | --- |

36.

tegema täiendavaid jõupingutusi nii õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate ja koolitajate liikuvuse edendamiseks ning kõrvaldama veel püsivad takistused, et suurendada osalemise määra; sellega seoses innustama õpetajate põhikoolituse eest vastutavaid kõrgkoole oma õppevõimaluste osana täielikult ära kasutama liikuvuse potentsiaali, mis võib vajaduse korral hõlmata õppeprogrammide liikuvusaknaid; lisaks hõlbustama praktiseerivate õpetajate ja koolitajate erialase arengu raames osalemist mitmesugustes liikuvusvormides, sealhulgas püüdes leida kestlikke lahendusi asendusvajadusele;

| 37. | investeerima kutseala atraktiivsuse ja staatuse parandamiseks meetmetesse, mis on seotud nende põhikoolituse ja pideva kutsealase koolituse, töötingimuste ja karjääriväljavaadete parandamisega, samuti õpetajate ja koolitajate vastupanuvõime ja heaolu täiendavaks suurendamiseks mõeldud meetmetesse, et toetada neid nende töö stressirohkete aspektide käsitlemisel. Nende aspektide käsitlemisel on oluline võimaldada sotsiaalpartnerite tõhusat kaasamist; |
| --- | --- |

37.

investeerima kutseala atraktiivsuse ja staatuse parandamiseks meetmetesse, mis on seotud nende põhikoolituse ja pideva kutsealase koolituse, töötingimuste ja karjääriväljavaadete parandamisega, samuti õpetajate ja koolitajate vastupanuvõime ja heaolu täiendavaks suurendamiseks mõeldud meetmetesse, et toetada neid nende töö stressirohkete aspektide käsitlemisel. Nende aspektide käsitlemisel on oluline võimaldada sotsiaalpartnerite tõhusat kaasamist;

| 38. | tegema koostööd ning vahetama kogemusi ja teavet, mis on seotud õpetajaid ja koolitajaid puudutavate poliitiliste arengutega, sealhulgas õpetajate ja koolitajate jaoks riiklike pädevusraamistike väljatöötamise ja läbivaatamisega; |
| --- | --- |

38.

tegema koostööd ning vahetama kogemusi ja teavet, mis on seotud õpetajaid ja koolitajaid puudutavate poliitiliste arengutega, sealhulgas õpetajate ja koolitajate jaoks riiklike pädevusraamistike väljatöötamise ja läbivaatamisega;

PALUB KOMISJONIL KOOSKÕLAS TEMA VASTAVATE PÄDEVUSTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES

| 39. | õpilaste ning tegutsevate õpetajate ja koolitajate liikuvuse hõlbustamiseks edendada koostöös liikmesriikidega dialoogi ja uurida takistusi, sealhulgas struktuurilisi aspekte, välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite tunnustamist ja akadeemilisi kvalifikatsioone, ning anda haridus- ja koolitusasutustele suuniseid liikuvuse parandamiseks ning õpetajate ja koolitajate rahvusvahelise perspektiivi laiendamiseks; |
| --- | --- |

39.

õpilaste ning tegutsevate õpetajate ja koolitajate liikuvuse hõlbustamiseks edendada koostöös liikmesriikidega dialoogi ja uurida takistusi, sealhulgas struktuurilisi aspekte, välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite tunnustamist ja akadeemilisi kvalifikatsioone, ning anda haridus- ja koolitusasutustele suuniseid liikuvuse parandamiseks ning õpetajate ja koolitajate rahvusvahelise perspektiivi laiendamiseks;

| 40. | lisaks riiklikele jõupingutustele uurida võimalust koostada ettepanek asjakohase Euroopa pädevusraamistiku kohta, (17) et edendada kestliku arenguga seotud teadmiste, oskuste ja hoiakute arendamist ja hindamist, mida kasutataks vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

40.

lisaks riiklikele jõupingutustele uurida võimalust koostada ettepanek asjakohase Euroopa pädevusraamistiku kohta, (17) et edendada kestliku arenguga seotud teadmiste, oskuste ja hoiakute arendamist ja hindamist, mida kasutataks vabatahtlikkuse alusel;

| 41. | toetada tihedamat koostööd liidu haridus- ja koolitusasutuste vahel, et tugevdada teaduspõhist õpetajaharidust, toetada piiriülest liikuvust ja ühiseid õppimisvõimalusi õpetajate kutsealase arengu raames, näiteks innustades vabatahtlikku koostööd ja riiklike haridus- ja koolitusasutuste võrgustike loomist liidu tasandil Euroopa õpetajakoolituse akadeemiate vormis; |
| --- | --- |

41.

toetada tihedamat koostööd liidu haridus- ja koolitusasutuste vahel, et tugevdada teaduspõhist õpetajaharidust, toetada piiriülest liikuvust ja ühiseid õppimisvõimalusi õpetajate kutsealase arengu raames, näiteks innustades vabatahtlikku koostööd ja riiklike haridus- ja koolitusasutuste võrgustike loomist liidu tasandil Euroopa õpetajakoolituse akadeemiate vormis;

| 42. | lisaks olemasolevatele riiklikele jõupingutustele uurida võimalust töötada välja Euroopa suunised, mida kasutataks vabatahtlikkuse alusel toetusena karjääriraamistike loomisel riikide tasandil, tuginedes hariduse ja koolituse raamistiku 2020 hariduspoliitika töörühma töö tulemustele, et käsitleda õpetajate ja koolitajate edusamme laiemalt ning anda vastus nende eesmärkidele, motivatsioonile ja ambitsioonidele; |
| --- | --- |

42.

lisaks olemasolevatele riiklikele jõupingutustele uurida võimalust töötada välja Euroopa suunised, mida kasutataks vabatahtlikkuse alusel toetusena karjääriraamistike loomisel riikide tasandil, tuginedes hariduse ja koolituse raamistiku 2020 hariduspoliitika töörühma töö tulemustele, et käsitleda õpetajate ja koolitajate edusamme laiemalt ning anda vastus nende eesmärkidele, motivatsioonile ja ambitsioonidele;

| 43. | edendada koostöös liikmesriikidega selliste olemasolevate veebiplatvormide nagu eTwinning, School Education Gateway ja EPALE kasutamist ja kaaluda nende edasiarendamist ning uurida võimalusi nende kasutamise laiendamiseks, et hõlbustada nii õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate ja koolitajate liikuvust, näiteks liikuvusprojektide jaoks partnerite leidmine ning platvormi pakkumine liikuvuse ettevalmistamiseks ja järelmeetmeteks; |
| --- | --- |

43.

edendada koostöös liikmesriikidega selliste olemasolevate veebiplatvormide nagu eTwinning, School Education Gateway ja EPALE kasutamist ja kaaluda nende edasiarendamist ning uurida võimalusi nende kasutamise laiendamiseks, et hõlbustada nii õpilaste kui ka tegutsevate õpetajate ja koolitajate liikuvust, näiteks liikuvusprojektide jaoks partnerite leidmine ning platvormi pakkumine liikuvuse ettevalmistamiseks ja järelmeetmeteks;

| 44. | selleks et õpetaja elukutset kõrgemalt hinnata, propageerida selle tähtsust ja muuta kvaliteetne õpetamine nähtavamaks, uurida erakordsetele õpetajatele või koolitajatele iga-aastase Euroopa preemia kasutuselevõtmise teostatavust ja lisaväärtust, näiteks innovatsiooni, kaasatuse või Euroopa mõõtme edendamise eest õpetamisel; |
| --- | --- |

44.

selleks et õpetaja elukutset kõrgemalt hinnata, propageerida selle tähtsust ja muuta kvaliteetne õpetamine nähtavamaks, uurida erakordsetele õpetajatele või koolitajatele iga-aastase Euroopa preemia kasutuselevõtmise teostatavust ja lisaväärtust, näiteks innovatsiooni, kaasatuse või Euroopa mõõtme edendamise eest õpetamisel;

| 45. | jätkata tulevaste ja tegutsevate õpetajate ja koolitajate haridus- ja koolitusvõimaluste ning liikuvuse arendamise toetamist, eelkõige programmi „Erasmus+“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi, ja nende õigusjärglaste kaudu; |
| --- | --- |

45.

jätkata tulevaste ja tegutsevate õpetajate ja koolitajate haridus- ja koolitusvõimaluste ning liikuvuse arendamise toetamist, eelkõige programmi „Erasmus+“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi, ja nende õigusjärglaste kaudu;

| 46. | võtta täiel määral arvesse käesolevaid järeldusi, töötades välja ettepanekud Euroopa haridusruumi ning hariduse ja koolituse alase koostöö uue strateegilise raamistiku kohta, sealhulgas jätkates heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

46.

võtta täiel määral arvesse käesolevaid järeldusi, töötades välja ettepanekud Euroopa haridusruumi ning hariduse ja koolituse alase koostöö uue strateegilise raamistiku kohta, sealhulgas jätkates heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel.

---

(1)  Käesolevates järeldustes käsitatakse õpetajat isikuna, kellel on vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja tavadele õpetaja (või samaväärne) staatus, ning koolitaja on isik, kes täidab üht või mitut (teoreetilise või praktilise) koolitustegevusega seotud ülesannet kas haridus- või koolitusasutuses või töökohal. Kõnealused mõisted hõlmavad üld- ja kõrghariduse tasandi õpetajaid, esma- ning jätku- kutseõppe tasandi õpetajaid ja koolitajaid, samuti alusharidus- ja lapsehoiutöötajaid ning täiskasvanute koolitajaid.

(2)  Mõiste on määratletud nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituses, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist.

(3)  ELis nõutakse õpetamiseks üldjuhul kolmanda taseme kvalifikatsiooni. Kõige tavalisem miinimumnõue põhihariduse tasemel õpetamiseks on bakalaureusekraad. Põhihariduse madalaimal astmel õpetamiseks on pooltes ELi süsteemides nõutavaks miinimumiks seatud magistriõppe taseme kvalifikatsioon. Keskharidusasutustes õpetamiseks vajavad õpetajad enamikus ELi riikides miinimumkvalifikatsioonina magistrikraadi. (Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade 2019 (HK 2019), lk 24) Kuid alushariduse ja lapsehoiu tasemel kehtivad Euroopas erinevad miinimumkvalifikatsiooni nõuded. Mõnes riigis kehtivad kõigile töötajatele ühesugused miinimumkvalifikatsiooni nõuded, samal ajal nõutakse teistes riikides erinevate ametikohtade ja kutsete puhul erinevaid kvalifikatsioone. Kõigilt alushariduse ja lapsehoiu asutuste meeskonna liikmetelt kolmanda taseme kvalifikatsiooni sageli ei nõuta. (Põhiandmed alushariduse ja lapsehoiu kohta Euroopas (Key data on early childhood education and care in Europe), Eurydice’i aruanne, 2019, lk 71–72).

(4)  HK 2019, (lk 24).

(5)  Mõiste on määratletud nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes.

(6)  Rahvusvahelise õpetamise ja õppimise uuringu TALIS 2018 andmetel teatas 21 % õpetajatest täiendavast koolitusvajadusest seoses erivajadustega õpilaste õpetamisega, 16 % seoses IKT kasutamisega ja ligikaudu 13 % seoses õpetamisega mitmekeelses ja -kultuurilises keskkonnas (HK 2019, lk 10). Andmed näitavad, et ka Euroopa üliõpilaskond on muutumas mitmekesisemaks (Eurostudent VI (2016–2018)).

(7)  HK 2019, (lk 21).

(8)  Õpetajate põhikoolitusele ei registreeru piisavalt õpilasi ning suur on koolist väljalangenute osakaal (Teaching Careers in Europe, Access, Progression and Support, Eurydice 2018, lk 10).

(9)  HK 2019, lk 9, 10, 21.

(10)  Modernisation of Higher Education in Europe: Academic Staff – 2017, Eurydice, 2017.

(11)  TALISe 2018. aasta andmetel leiab 18 % ELi põhikoolide õpetajatest, et ühiskond väärtustab nende elukutset, ning nõnda arvavate õpetajate osakaal väheneb, mida kauem nad on selles ametis töötanud, samuti väheneb (mitmes ELi riigis) nende õpetajate osakaal, kes otsustaksid endiselt õpetajana töötada (HK 2019. aasta ülevaade (HK 2019, lk 9).

(12)  Enamik Euroopa riike võtab vastu raamistikud, milles kirjeldatakse pädevusi, mida õpetajad peaksid oma karjääri jooksul omama või arendama. Praktikas on sellised raamistikud siiski vormi, üksikasjalikkuse, väärtuse ja kasutuse poolest erinevad (HK 2019, lk 34).

(13)  Rahvusvahelise õpetamise ja õppimise uuringu TALIS 2018 andmetel teatas 21 % õpetajatest, et nad vajaksid täiendavat koolitust seoses erivajadustega õpilaste õpetamisega, 16 % seoses IKT kasutamisega ja ligikaudu 13 % seoses õpetamisega mitmekeelses ja -kultuurilises keskkonnas (HK 2019, lk 10).

(14)  Õpetajaks õppijate rahvusvaheline liikuvus õpetajate põhikoolituse omandamise ajal (arvutatud nende õpetajate osakaaluna, kes on õpetaja põhikoolituse ühe osana läbinud õppeperioodi välismaal) ei ole just tavaline ja on liikmesriigiti väga erinev (HK, lk 26).

(15)  Tõendid näitavad, et palgad mõjutavad õpetajate ja koolitajate tööle värbamist ja tööl hoidmist, samuti õpitulemusi. Õpetajate palgad on sageli madalamad kui muude kolmanda taseme haridusega töötajate keskmised palgad (HK 2019, lk 39–40).

(16)  Standardid 1.3 ja 1.5, Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standardid ja suunised, 2015.

(17)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“, 11. detsember 2019 (lk 19).

---

LISA

Poliitiline taust

1.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (15. november 2007)

2.

Nõukogu järeldused õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta (26. november 2009)

3.

Nõukogu järeldused tõhusa juhtimise kohta hariduses (25.–26. november 2013)

4.

Nõukogu järeldused tõhusa õpetajahariduse kohta (20. mai 2014)

5.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kaasamise kohta mitmekesisuses, et tagada kvaliteetne haridus igaühele (17. veebruar 2017)

6.

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse koolide arendamist ja õpetamise täiustamist (20. november 2017)

7.

Euroopa õpetajate digipädevuste raamistik (2017)

8.

Nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (22. mai 2018)

9.

Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (22. mai 2018)

10.

Nõukogu soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (22. mai 2019)

11.

Nõukogu soovitus tervikliku keeleõppekäsituse kohta (22. mai 2019)

12.

TALIS – OECD 2018. aasta rahvusvahelise õpetamise ja õppimise uuring

13.

Hariduse ja koolituse valdkonna 2019. aasta ülevaade

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/20

---

Nõukogu järeldused, millega muudetakse kultuurivaldkonna töökava (2019–2022)

(2020/C 193/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE nõukogu järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2019-2022) kohta (1),

KORRATES, et strateegilises tegevuskavas 2019–2024 (2) on kestliku arengu edendamist nimetatud Euroopa Liidu tuleviku kujundamise üheks võtmetegevuseks, ning kinnitades veel kord, et kultuur on kestliku sotsiaalse ja majandusliku arengu tõukejõud, nagu seda rõhutatakse Euroopa kultuurivaldkonna uues tegevuskavas (3),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni kestliku arengu kultuurimõõtme kohta, (4) mille eesmärk on suurendada kultuuri panust kestlikku arengusse, alustades protsessi, millesse kaasatakse avatud koordinatsiooni meetodi töörühm ja mis viib kestliku arengu kultuurimõõtme tegevuskavani ELi tasandil, mille peab koostama Euroopa Komisjon koostöös liikmesriikidega,

LEPIB KOKKU, et selle protsessi käigus, mille eesmärk on maksimeerida kultuuri panust kestlikkusse, muudetakse kultuurivaldkonna töökava (2019–2022), lisades sellesse kultuuri kestliku arengu edasiviijana käsitleva järgmise prioriteedi F.

II peatükki („PRIORITEEDID“) lisatakse järgmine punkt.

„F. Kultuur kui kestliku arengu edasiviija

Kestlik areng on Euroopa Liidu üks põhilisi poliitilisi prioriteete ja selle valdkonna meetmeid tuleb kiiresti tugevdada. Kultuur on kestliku arengu kõigi kolme mõõtmega (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde) lahutamatult seotud ning hulk ELi tasandil rakendatavate kultuuripoliitika ja -meetmete põhieesmärke omab kokkupuutepunkte kestliku arengu tegevuskava 2030 alustalaks olevate ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja alaeesmärkidega, mis hõlmavad selliste küsimuste edendamist nagu kaasamine, mitmekesisus, identiteet, osalemine, loovus ja innovatsioon. Nimetatud kultuuripoliitika ja -meetmete mõju toetab ka täiel määral selliseid kestliku arengu tulemusi nagu parem tervis ja heaolu, majanduskasv, innovatsioon ja töökohtade loomine ning linnade taaselustamine.

2019. aasta novembris Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate poolt vastu võetud resolutsioonis kestliku arengu kultuurimõõtme kohta sedastati, et kultuuripoliitikat ja -meetmeid tuleks olemasolevate kestlikkuse saavutamise meetmete täiendamiseks süstemaatiliselt kasutada.“

IV peatükki („MEETMED“) lisatakse järgmine punkt.

„F. Kultuur kui kestliku arengu edasiviija

| Teema:

  Kestliku arengu kultuurimõõde


  Töömeetodid:


  Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm ja tegevuskava*



  Põhjendus:


  Resolutsioonis kestliku arengu kultuurimõõtme kohta kinnitab nõukogu oma pühendumust tegevuskava 2030 rakendamisele ja lepib kokku, et jõupingutusi tugevdatakse, algatades protsessi, mis viib kestliku arengu kultuurimõõtme tegevuskavani ELi tasandil. Euroopa Komisjoni kutsuti üles koostama nimetatud tegevuskava koostöös liikmesriikidega ja lõimima see tegevuskava 2030 ELi rakendusstrateegiasse.
  Selle protsessi ühe osana nimetati resolutsioonis kestliku arengu kultuurimõõtme küsimust käsitleva avatud koordinatsiooni meetodi töörühma kiiret loomist.


  Kavandatud tulemused:


  ELi tasandi meetmed, mille eesmärk on toetada, koordineerida või täiendada liikmesriikide kultuuripoliitikat ja -meetmeid, suurendavad viimaste panust kestlikku arengusse. Tegevuskava lõimimine kestliku arengu tegevuskava 2030 ELi rakendusstrateegiasse aitaks suurendada poliitika kestliku arengu alast sidusust ja vallandada kultuuri täielikku potentsiaali selles küsimuses.

  - Tegevuskava lõplik valmimisaeg sõltub sellest, kui palju ressursse on komisjoni tasandil võimalik kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) rakendamiseks kasutada. See aga ei tohiks siiski takistada selle tegevuskava lõimimist tegevuskava 2030 ELi rakendusstrateegiasse.“ |
| --- |

Teema:

Kestliku arengu kultuurimõõde

Töömeetodid:

Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm ja tegevuskava*

Põhjendus:

Resolutsioonis kestliku arengu kultuurimõõtme kohta kinnitab nõukogu oma pühendumust tegevuskava 2030 rakendamisele ja lepib kokku, et jõupingutusi tugevdatakse, algatades protsessi, mis viib kestliku arengu kultuurimõõtme tegevuskavani ELi tasandil. Euroopa Komisjoni kutsuti üles koostama nimetatud tegevuskava koostöös liikmesriikidega ja lõimima see tegevuskava 2030 ELi rakendusstrateegiasse.

Selle protsessi ühe osana nimetati resolutsioonis kestliku arengu kultuurimõõtme küsimust käsitleva avatud koordinatsiooni meetodi töörühma kiiret loomist.

Kavandatud tulemused:

ELi tasandi meetmed, mille eesmärk on toetada, koordineerida või täiendada liikmesriikide kultuuripoliitikat ja -meetmeid, suurendavad viimaste panust kestlikku arengusse. Tegevuskava lõimimine kestliku arengu tegevuskava 2030 ELi rakendusstrateegiasse aitaks suurendada poliitika kestliku arengu alast sidusust ja vallandada kultuuri täielikku potentsiaali selles küsimuses.

- Tegevuskava lõplik valmimisaeg sõltub sellest, kui palju ressursse on komisjoni tasandil võimalik kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) rakendamiseks kasutada. See aga ei tohiks siiski takistada selle tegevuskava lõimimist tegevuskava 2030 ELi rakendusstrateegiasse.“

A lisa täiendatakse järgmiselt.

„Kultuurivaldkonna töökava (2019-2022) soovituslik ajakava

| Prioriteetsus | Teemad | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I poolaasta | II poolaasta | I poolaasta | II poolaasta | I poolaasta | II poolaasta | I poolaasta | II poolaasta |
| F. Kultuur kui kestliku arengu edasiviija | Kestliku arengu kultuurimõõde | | | Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm | | Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma aruande analüüs | | Tegevuskava  (5) |

Prioriteetsus

Teemad

2019

2020

2021

2022

I poolaasta

II poolaasta

I poolaasta

II poolaasta

I poolaasta

II poolaasta

I poolaasta

II poolaasta

F. Kultuur kui kestliku arengu edasiviija

Kestliku arengu kultuurimõõde

Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm

Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma aruande analüüs

Tegevuskava  (5)

---

(1)  ELT C 460, 21.12.2018, lk 12.

1

(2)  Vastu võetud Euroopa Ülemkogu poolt 20. juunil 2019.

2

(3)  COM (2018) 267 final.

3

(4)  ELT C 410, 6.12.2019, lk 1.

4

(5)  Tegevuskava lõplik valmimisaeg sõltub sellest, kui palju ressursse on komisjoni tasandil võimalik kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) rakendamiseks kasutada. See aga ei tohiks siiski takistada selle tegevuskava lõimimist tegevuskava 2030 ELi rakendusstrateegiasse.”

5

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/23

---

Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas

(2020/C 193/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE:

| 1. | lisas esitatud poliitilist tausta; |
| --- | --- |

1.

lisas esitatud poliitilist tausta;

TUNNISTADES, ET:

| 2. | tehnoloogiline ja digitaalne progress on toonud meie ellu suuri muudatusi. Uued meedia- ja kommunikatsiooniplatvormid on muutnud sotsiaalseid ja kommunikatsioonialaseid suhteid, mõjutanud kultuuri- ja loomemajandust, muutnud meediamaastikku ning seda, kuidas me sisu toodame, levitame ja tarbime. See on andnud Euroopa kodanikele palju uusi võimalusi suhtlemiseks ning erinevat liiki sisu leidmiseks, loomiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

2.

tehnoloogiline ja digitaalne progress on toonud meie ellu suuri muudatusi. Uued meedia- ja kommunikatsiooniplatvormid on muutnud sotsiaalseid ja kommunikatsioonialaseid suhteid, mõjutanud kultuuri- ja loomemajandust, muutnud meediamaastikku ning seda, kuidas me sisu toodame, levitame ja tarbime. See on andnud Euroopa kodanikele palju uusi võimalusi suhtlemiseks ning erinevat liiki sisu leidmiseks, loomiseks ja levitamiseks;

| 3. | digitaalsed ja tehnoloogilised muutused toimuvad ettearvamatult ja pidevalt, nõudes nii kodanikelt kui ka ühiskonnalt pidevat kohanemist. Maailma paremaks paigaks tegeval innovatsioonil, sealhulgas digitaliseerimisel ning meedia- ja kommunikatsiooniplatvormide arendamisel, on tagajärjed, mida tuleb arvesse võtta; |
| --- | --- |

3.

digitaalsed ja tehnoloogilised muutused toimuvad ettearvamatult ja pidevalt, nõudes nii kodanikelt kui ka ühiskonnalt pidevat kohanemist. Maailma paremaks paigaks tegeval innovatsioonil, sealhulgas digitaliseerimisel ning meedia- ja kommunikatsiooniplatvormide arendamisel, on tagajärjed, mida tuleb arvesse võtta;

| 4. | arvukate eeliste ja positiivsete mõjude kõrval on meedia uue ökosüsteemiga kaasnenud ka üha rohkem väärinfot, manipuleerimist ja vihakõnet; |
| --- | --- |

4.

arvukate eeliste ja positiivsete mõjude kõrval on meedia uue ökosüsteemiga kaasnenud ka üha rohkem väärinfot, manipuleerimist ja vihakõnet;

| 5. | uues meedia ökosüsteemis on inimesed teabega üle ujutatud ja neil võib olla raskusi uudiste mõistmise ning täpse teabe, usaldusväärsete uudisteallikate ning kvaliteetse sisu leidmisega üldiselt; |
| --- | --- |

5.

uues meedia ökosüsteemis on inimesed teabega üle ujutatud ja neil võib olla raskusi uudiste mõistmise ning täpse teabe, usaldusväärsete uudisteallikate ning kvaliteetse sisu leidmisega üldiselt;

| 6. | inimeste kokkupuude suure hulga väärinfoga, eriti suurte ülemaailmsete kriiside, nt COVID-19 pandeemia ajal, rõhutab seda, kui tähtis on meediapädevuse arendamisel süstemaatiline lähenemisviis, veebiplatvormide, ekspertide ja pädevate asutuste vaheline koostöö ning sõltumatu faktikontrolli menetluse väljatöötamine veebipõhiste väärinfokampaaniate leviku piiramiseks, samal ajal väljendusvabadust austades; |
| --- | --- |

6.

inimeste kokkupuude suure hulga väärinfoga, eriti suurte ülemaailmsete kriiside, nt COVID-19 pandeemia ajal, rõhutab seda, kui tähtis on meediapädevuse arendamisel süstemaatiline lähenemisviis, veebiplatvormide, ekspertide ja pädevate asutuste vaheline koostöö ning sõltumatu faktikontrolli menetluse väljatöötamine veebipõhiste väärinfokampaaniate leviku piiramiseks, samal ajal väljendusvabadust austades;

| 7. | tänapäeva maailmas on vaja omandada palju uusi individuaalseid ja ühiskondlikke teadmisi ja oskusi, et igas vanuses kodanikud saaksid juurdepääsu teabele ja eri liiki meediale, nii professionaalsele kui ka kasutajate loodud meediale igat liiki kanalites ning kõikidel levitamis- ja suhtlusplatvormidel, ning oskaksid seda teavet valida, mõista ning targalt ja vastutustundlikult kasutada; |
| --- | --- |

7.

tänapäeva maailmas on vaja omandada palju uusi individuaalseid ja ühiskondlikke teadmisi ja oskusi, et igas vanuses kodanikud saaksid juurdepääsu teabele ja eri liiki meediale, nii professionaalsele kui ka kasutajate loodud meediale igat liiki kanalites ning kõikidel levitamis- ja suhtlusplatvormidel, ning oskaksid seda teavet valida, mõista ning targalt ja vastutustundlikult kasutada;

| 8. | kõik need oskused moodustavad meediapädevuse, mis üldmõistena hõlmab kõiki tehnilisi, kognitiivseid, sotsiaalseid, kodaniku-, eetilisi ja loomingulisi oskusi, mis annavad kodanikele juurdepääsu teabele ja meediale, võimaldavad neil seda tõhusalt kasutada ning meediasisu turvaliselt ja vastutustundlikult luua ja jagada eri platvormide kaudu. Meediapädevus ei tohiks olla piiratud vahendite ja tehnoloogia tundmaõppimisega, selle eesmärk peaks samuti olema kodanikele selliste kriitilise mõtlemise oskuste andmine, mis on vajalikud hinnangute andmiseks, keeruliste olukordade analüüsimiseks ning arvamuste eristamiseks faktidest. Kõik need oskused võimaldavad kodanikel osaleda ühiskonna majanduslikes, sotsiaalsetes ja kultuurilistes aspektides ning mängida aktiivset rolli demokraatlikus protsessis, (1) |
| --- | --- |

8.

kõik need oskused moodustavad meediapädevuse, mis üldmõistena hõlmab kõiki tehnilisi, kognitiivseid, sotsiaalseid, kodaniku-, eetilisi ja loomingulisi oskusi, mis annavad kodanikele juurdepääsu teabele ja meediale, võimaldavad neil seda tõhusalt kasutada ning meediasisu turvaliselt ja vastutustundlikult luua ja jagada eri platvormide kaudu. Meediapädevus ei tohiks olla piiratud vahendite ja tehnoloogia tundmaõppimisega, selle eesmärk peaks samuti olema kodanikele selliste kriitilise mõtlemise oskuste andmine, mis on vajalikud hinnangute andmiseks, keeruliste olukordade analüüsimiseks ning arvamuste eristamiseks faktidest. Kõik need oskused võimaldavad kodanikel osaleda ühiskonna majanduslikes, sotsiaalsetes ja kultuurilistes aspektides ning mängida aktiivset rolli demokraatlikus protsessis, (1)

TUNNISTADES, ET:

| 9. | sarnaselt teiste tänapäeva maailma väljakutsetega on COVID-19 pandeemia toonud esile vajaduse usaldusväärsete teabeallikate ning veebiplatvormide läbipaistvuse järele. Väga oluliseks on muutunud kodanikele väärinfoga toimetulekuks vajalike oskuste andmine; |
| --- | --- |

9.

sarnaselt teiste tänapäeva maailma väljakutsetega on COVID-19 pandeemia toonud esile vajaduse usaldusväärsete teabeallikate ning veebiplatvormide läbipaistvuse järele. Väga oluliseks on muutunud kodanikele väärinfoga toimetulekuks vajalike oskuste andmine;

| 10. | võttes arvesse internetis kättesaadava teabe tohutut hulka, on algoritmid äärmiselt olulised kõnealuse teabe korraldamiseks ja sisu suunamiseks, et pakkuda kasutajatele asjakohast ja personaalset kogemust; |
| --- | --- |

10.

võttes arvesse internetis kättesaadava teabe tohutut hulka, on algoritmid äärmiselt olulised kõnealuse teabe korraldamiseks ja sisu suunamiseks, et pakkuda kasutajatele asjakohast ja personaalset kogemust;

| 11. | samas võib läbipaistvuse puudumine ja algoritmide kasutamine ilma asjakohaste riski- ja mõjuhindamisteta süvendada väärinfo probleemi ning stimuleerida sensatsioonijanu, äärmuslikku sisu ja klõpsusöödal põhinevat ajakirjandust; |
| --- | --- |

11.

samas võib läbipaistvuse puudumine ja algoritmide kasutamine ilma asjakohaste riski- ja mõjuhindamisteta süvendada väärinfo probleemi ning stimuleerida sensatsioonijanu, äärmuslikku sisu ja klõpsusöödal põhinevat ajakirjandust;

| 12. | algoritmide mõju levitamiskanalitele ja teabesaajate valikule võib avaldada märkimisväärset mõju avalikule arvamusele, kujundada sotsiaalpoliitilist diskursust ning viia sotsiaalse polariseerumiseni; |
| --- | --- |

12.

algoritmide mõju levitamiskanalitele ja teabesaajate valikule võib avaldada märkimisväärset mõju avalikule arvamusele, kujundada sotsiaalpoliitilist diskursust ning viia sotsiaalse polariseerumiseni;

| 13. | ühiskonnale on väljakutseks sellise veebisisu mahu suurenemine, mis hõlmab vihakõnet, vägivallale või vihkamisele õhutamist, küberkiusamist ning muud ebaseaduslikku ja/või kahjulikku sisu; |
| --- | --- |

13.

ühiskonnale on väljakutseks sellise veebisisu mahu suurenemine, mis hõlmab vihakõnet, vägivallale või vihkamisele õhutamist, küberkiusamist ning muud ebaseaduslikku ja/või kahjulikku sisu;

| 14. | andmepõhises ülemaailmses digitaalmeedia majanduses võib mitme ülemaailmse osaleja turuvalitseja seisund ja veebiplatvormide kasutatavad algoritmimudelid ohustada meedia pluralismi ja sisu mitmekesisust; |
| --- | --- |

14.

andmepõhises ülemaailmses digitaalmeedia majanduses võib mitme ülemaailmse osaleja turuvalitseja seisund ja veebiplatvormide kasutatavad algoritmimudelid ohustada meedia pluralismi ja sisu mitmekesisust;

| 15. | kiire kasv ja praegused meedia ökosüsteemi muutused mõjutavad usaldust meedia vastu ning võivad avaldada survet ka professionaalsele meediale ja ajakirjandusstandarditele, |
| --- | --- |

15.

kiire kasv ja praegused meedia ökosüsteemi muutused mõjutavad usaldust meedia vastu ning võivad avaldada survet ka professionaalsele meediale ja ajakirjandusstandarditele,

MÄRKIDES, ET:

| 16. | meediapädevus ning suutlikkus meediat kriitiliselt mõista ja meediaga vastutustundlikult suhelda ei ole kunagi olnud nii oluline kui praegu, mil maailma mõjutab COVID-19 pandeemia, ja seda mitte ainult rahvatervise kaitsmiseks, vaid ka demokraatlike ühiskondade vastupanuvõime tagamiseks ja demokraatliku osaluse suurendamiseks; |
| --- | --- |

16.

meediapädevus ning suutlikkus meediat kriitiliselt mõista ja meediaga vastutustundlikult suhelda ei ole kunagi olnud nii oluline kui praegu, mil maailma mõjutab COVID-19 pandeemia, ja seda mitte ainult rahvatervise kaitsmiseks, vaid ka demokraatlike ühiskondade vastupanuvõime tagamiseks ja demokraatliku osaluse suurendamiseks;

| 17. | tuleb intensiivistada tööd igas vanuses kodanike võimestamiseks meediapädevuse ja kriitilise mõtlemisega, võttes samas arvesse kultuurilist mitmekesisust ning suuri erinevusi ELi liikmesriikide meediapädevuses ja digipädevuses üldiselt; |
| --- | --- |

17.

tuleb intensiivistada tööd igas vanuses kodanike võimestamiseks meediapädevuse ja kriitilise mõtlemisega, võttes samas arvesse kultuurilist mitmekesisust ning suuri erinevusi ELi liikmesriikide meediapädevuses ja digipädevuses üldiselt;

| 18. | uute meedia- ja kommunikatsioonitehnoloogiate pidev arendamine suurendab nõudlust uute meediapädevusalaste lähenemisviiside järele, eelkõige mitteformaalses ja informaalses õppes; |
| --- | --- |

18.

uute meedia- ja kommunikatsioonitehnoloogiate pidev arendamine suurendab nõudlust uute meediapädevusalaste lähenemisviiside järele, eelkõige mitteformaalses ja informaalses õppes;

| 19. | vaja on töötada välja uusi meediapädevusalaseid elukestva õppe mudeleid ning pakkuda igas vanuses inimestele praktilisi võimalusi omandada oskusi, mis on vajalikud väga keeruka meediasuhtluse maastiku mõistmiseks ja seal tegutsemiseks, kasutades selleks eri sihtrühmadele kohandatud programme, mis võivad olla vanuse- ja/või kontekstipõhised; |
| --- | --- |

19.

vaja on töötada välja uusi meediapädevusalaseid elukestva õppe mudeleid ning pakkuda igas vanuses inimestele praktilisi võimalusi omandada oskusi, mis on vajalikud väga keeruka meediasuhtluse maastiku mõistmiseks ja seal tegutsemiseks, kasutades selleks eri sihtrühmadele kohandatud programme, mis võivad olla vanuse- ja/või kontekstipõhised;

| 20. | on vaja, et meediapädevuse suurendamises osaleksid rohkem sellised sidusrühmad, kes saavad jõuda igas vanuses kodanikeni, nt kultuuriasutused (mh raamatukogud, muuseumid ja kinod), kellel on juurdepääs asjaomasele taristule, kes on ühiskonnas väga usaldusväärsed ning keda seetõttu tuleks veelgi innustada meediapädevust oma teenuste ja tegevuse kaudu suurendama; |
| --- | --- |

20.

on vaja, et meediapädevuse suurendamises osaleksid rohkem sellised sidusrühmad, kes saavad jõuda igas vanuses kodanikeni, nt kultuuriasutused (mh raamatukogud, muuseumid ja kinod), kellel on juurdepääs asjaomasele taristule, kes on ühiskonnas väga usaldusväärsed ning keda seetõttu tuleks veelgi innustada meediapädevust oma teenuste ja tegevuse kaudu suurendama;

| 21. | teabekanalitel, eelkõige avalik-õiguslikul meedial ja ajakirjanduse kutseorganisatsioonidel on ühiskonnas mõjukas positsioon ning neil võiks olla suurem roll meediapädevuse tähtsuse edendamisel ja selgitamisel ning üldsuse teadlikkuse suurendamisel sellest; |
| --- | --- |

21.

teabekanalitel, eelkõige avalik-õiguslikul meedial ja ajakirjanduse kutseorganisatsioonidel on ühiskonnas mõjukas positsioon ning neil võiks olla suurem roll meediapädevuse tähtsuse edendamisel ja selgitamisel ning üldsuse teadlikkuse suurendamisel sellest;

| 22. | asjaomastel riiklikel ametitel ja organitel, eelkõige riiklikel meediat reguleerivatel asutustel, võib paralleelselt audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma (ERGA) kaudu tehtava ühistegevusega ja sõltuvalt sellest, millises riiklikus õigusraamistikus nad tegutsevad, samuti olla oluline roll, niivõrd, kuivõrd nende pädevus ja positsioon võimaldab neil aktiivselt edendada, korraldada ja koordineerida meediapädevuse algatusi, viia kokku sidusrühmi ning aidata olulisel määral kaasa väärinfoga tegelemisele; |
| --- | --- |

22.

asjaomastel riiklikel ametitel ja organitel, eelkõige riiklikel meediat reguleerivatel asutustel, võib paralleelselt audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma (ERGA) kaudu tehtava ühistegevusega ja sõltuvalt sellest, millises riiklikus õigusraamistikus nad tegutsevad, samuti olla oluline roll, niivõrd, kuivõrd nende pädevus ja positsioon võimaldab neil aktiivselt edendada, korraldada ja koordineerida meediapädevuse algatusi, viia kokku sidusrühmi ning aidata olulisel määral kaasa väärinfoga tegelemisele;

| 23. | professionaalse ajakirjanduse tugevdamine, sõltumatu meedia ja uuriva ajakirjanduse olemasolu ning meedia mitmekesisus, samuti kodanike juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsetele, usaldusväärsetele ja mitmekesistele teabeallikatele ning üldsuse usalduse suurendamine aitavad kaitsta demokraatiat; |
| --- | --- |

23.

professionaalse ajakirjanduse tugevdamine, sõltumatu meedia ja uuriva ajakirjanduse olemasolu ning meedia mitmekesisus, samuti kodanike juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsetele, usaldusväärsetele ja mitmekesistele teabeallikatele ning üldsuse usalduse suurendamine aitavad kaitsta demokraatiat;

| 24. | oluline on ergutada Euroopa meediatööstust kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamisel seoses infosisu arendamise, levitamiskanalite, andmete kogumise ja analüüsiga, et meelitada ligi laiemat publikut ja soodustada juurdepääsu mitmekesisele kvaliteetsele sisule ning toetada meedia mitmekesisust; |
| --- | --- |

24.

oluline on ergutada Euroopa meediatööstust kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamisel seoses infosisu arendamise, levitamiskanalite, andmete kogumise ja analüüsiga, et meelitada ligi laiemat publikut ja soodustada juurdepääsu mitmekesisele kvaliteetsele sisule ning toetada meedia mitmekesisust;

| 25. | oluline on jätkuvalt rõhutada vajadust saavutada veebiplatvormidele kõrgemad vastutuse ja läbipaistvuse standardid, et teha täiendavaid jõupingutusi kasutajate kaitsmiseks ebaseadusliku ja kahjuliku sisu ja väärinfo eest, austades samas väljendusvabadust; |
| --- | --- |

25.

oluline on jätkuvalt rõhutada vajadust saavutada veebiplatvormidele kõrgemad vastutuse ja läbipaistvuse standardid, et teha täiendavaid jõupingutusi kasutajate kaitsmiseks ebaseadusliku ja kahjuliku sisu ja väärinfo eest, austades samas väljendusvabadust;

| 26. | veebiplatvormide koostöö avaliku sektori asutustega on oluline ja hõlmab eri liiki teavet, nagu teave algoritmide ja andmekogumite kohta, mis võib hõlbustada platvormide tõhusat järelevalvet, et käsitleda väärinfoga seotud probleeme; |
| --- | --- |

26.

veebiplatvormide koostöö avaliku sektori asutustega on oluline ja hõlmab eri liiki teavet, nagu teave algoritmide ja andmekogumite kohta, mis võib hõlbustada platvormide tõhusat järelevalvet, et käsitleda väärinfoga seotud probleeme;

| 27. | sektoriülene lähenemisviis kodanike meediapädevusega võimestamisele, mis lisandub meedia ning kultuuri- ja loomemajanduse digitaalsele ja tehnoloogilisele arengule, tugevdab nii kasutajaid kui ka infosisu loojaid ning muudab meediatööstuse loovamaks ja konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

27.

sektoriülene lähenemisviis kodanike meediapädevusega võimestamisele, mis lisandub meedia ning kultuuri- ja loomemajanduse digitaalsele ja tehnoloogilisele arengule, tugevdab nii kasutajaid kui ka infosisu loojaid ning muudab meediatööstuse loovamaks ja konkurentsivõimelisemaks;

| 28. | meediapädevuse tugevdamiseks ja väärinfo käsitlemiseks on vaja kõikide liikmesriikide poolt süstemaatilist, strateegilist ja terviklikku lähenemisviisi, samuti valdkondadevahelist koostööd eri sidusrühmade vahel, |
| --- | --- |

28.

meediapädevuse tugevdamiseks ja väärinfo käsitlemiseks on vaja kõikide liikmesriikide poolt süstemaatilist, strateegilist ja terviklikku lähenemisviisi, samuti valdkondadevahelist koostööd eri sidusrühmade vahel,

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES NENDE PÄDEVUSVALDKONDADES JA VASTAVALT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTELE:

| 29. | tegema süstemaatiliselt tööd üldsuse teadlikkuse suurendamiseks meediapädevuse tähtsusest ning toetama meediapädevuse poliitika järjepidevat arendamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

29.

tegema süstemaatiliselt tööd üldsuse teadlikkuse suurendamiseks meediapädevuse tähtsusest ning toetama meediapädevuse poliitika järjepidevat arendamist ja rakendamist;

| 30. | toetama (riiklike, piirkondlike, kohalike, temaatiliste) meediapädevuse võrgustike loomist ja arendamist, et viia kokku asjaomased sidusrühmad ja võimaldada neil teha koostööd ning arendada kestlikke ja pikaajalisi kandvaid meediapädevuse projekte ja algatusi; |
| --- | --- |

30.

toetama (riiklike, piirkondlike, kohalike, temaatiliste) meediapädevuse võrgustike loomist ja arendamist, et viia kokku asjaomased sidusrühmad ja võimaldada neil teha koostööd ning arendada kestlikke ja pikaajalisi kandvaid meediapädevuse projekte ja algatusi;

| 31. | töötama välja meediapädevusalase elukestva õppe lähenemisviisi kõikide vanuserühmade jaoks ning toetama sellega seotud katse- ja uurimisprojekte, et luua või arendada edasi ja hinnata uusi meetodeid, tegevusi ja uut sisu, mis on kohandatud sihtrühmade erivajadustele; |
| --- | --- |

31.

töötama välja meediapädevusalase elukestva õppe lähenemisviisi kõikide vanuserühmade jaoks ning toetama sellega seotud katse- ja uurimisprojekte, et luua või arendada edasi ja hinnata uusi meetodeid, tegevusi ja uut sisu, mis on kohandatud sihtrühmade erivajadustele;

| 32. | toetama meediapädevuse õppe- ja koolitusmaterjalide väljatöötamist ja jagamist ning süsteemse lähenemisviisi väljatöötamist, et suurendada eri valdkondade spetsialistide (nt raamatukoguhoidjate, muuseumitöötajate, noorsootöötajate, õpetajate, meediapädevuse spetsialistide ja ajakirjanike) pädevusi, võimaldamaks neil tugevdada oma olulist rolli kodanike meediapädevuse arendamisel; |
| --- | --- |

32.

toetama meediapädevuse õppe- ja koolitusmaterjalide väljatöötamist ja jagamist ning süsteemse lähenemisviisi väljatöötamist, et suurendada eri valdkondade spetsialistide (nt raamatukoguhoidjate, muuseumitöötajate, noorsootöötajate, õpetajate, meediapädevuse spetsialistide ja ajakirjanike) pädevusi, võimaldamaks neil tugevdada oma olulist rolli kodanike meediapädevuse arendamisel;

| 33. | innustama kultuuriasutusi, kodanikuühiskonna organisatsioone ja ajakirjanduse kutseorganisatsioone integreerima elukestvaid meediapädevusalaseid õppeprogramme ja toetama igat liiki meediaorganisatsioone, eelkõige avalik-õiguslikku meediat, arendama ja edendama meediapädevuse algatusi ning võtma osa teiste sidusrühmade algatustest ja projektidest; |
| --- | --- |

33.

innustama kultuuriasutusi, kodanikuühiskonna organisatsioone ja ajakirjanduse kutseorganisatsioone integreerima elukestvaid meediapädevusalaseid õppeprogramme ja toetama igat liiki meediaorganisatsioone, eelkõige avalik-õiguslikku meediat, arendama ja edendama meediapädevuse algatusi ning võtma osa teiste sidusrühmade algatustest ja projektidest;

| 34. | jätkama võimaluste uurimist professionaalse ajakirjanduse edendamiseks ja toetamiseks ülemaailmse digitaalse meediakeskkonna kestliku elemendina; |
| --- | --- |

34.

jätkama võimaluste uurimist professionaalse ajakirjanduse edendamiseks ja toetamiseks ülemaailmse digitaalse meediakeskkonna kestliku elemendina;

| 35. | täiustama olemasolevaid koolitusmudeleid ja vajaduse korral kavandama uusi, et arendada digitaaloskusi Euroopa kultuuri- ja loomemajanduses, eesmärgiga toetada innovatiivsete tehnoloogiate tõhusat kasutamist ja pidada sammu tehnoloogia arenguga, |
| --- | --- |

35.

täiustama olemasolevaid koolitusmudeleid ja vajaduse korral kavandama uusi, et arendada digitaaloskusi Euroopa kultuuri- ja loomemajanduses, eesmärgiga toetada innovatiivsete tehnoloogiate tõhusat kasutamist ja pidada sammu tehnoloogia arenguga,

PALUB KOMISJONIL:

| 36. | koostöös liikmesriikidega veelgi tugevdada ja arendada edasi Euroopa meediapädevuse nädala kontseptsiooni ning edendada sellel üritusel osalemist; |
| --- | --- |

36.

koostöös liikmesriikidega veelgi tugevdada ja arendada edasi Euroopa meediapädevuse nädala kontseptsiooni ning edendada sellel üritusel osalemist;

| 37. | töötada tulevase Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse raames välja mehhanismid, et hõlbustada erinevate sidusrühmade koostööd ning vabatahtlikku mõtete ja tavade vahetamist meediapädevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

37.

töötada tulevase Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse raames välja mehhanismid, et hõlbustada erinevate sidusrühmade koostööd ning vabatahtlikku mõtete ja tavade vahetamist meediapädevuse valdkonnas;

| 38. | teha ettepanekuid võimalike edasiste sammude kohta, et leida pikaajalisi, süstemaatilisi ja tõhusaid lahendusi väärinfoga tegelemiseks, võttes aluseks nii olemasolevate kui ka tulevastepõhjalike uuringute ja analüüside tulemused juba võetud meetmete kohta, sealhulgas võttes nõuetekohaselt arvesse audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma tööd selles valdkonnas ja vajalikku koostööd riikide reguleerivate asutuste vahel; |
| --- | --- |

38.

teha ettepanekuid võimalike edasiste sammude kohta, et leida pikaajalisi, süstemaatilisi ja tõhusaid lahendusi väärinfoga tegelemiseks, võttes aluseks nii olemasolevate kui ka tulevastepõhjalike uuringute ja analüüside tulemused juba võetud meetmete kohta, sealhulgas võttes nõuetekohaselt arvesse audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma tööd selles valdkonnas ja vajalikku koostööd riikide reguleerivate asutuste vahel;

| 39. | kaaluda seoses hiljuti avaldatud ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavaga aastateks 2020–2024 ning pidades silmas uue digiteenuste õigusakti, Euroopa demokraatia tegevuskava ning meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskava ettevalmistamist, kas väärinfoga seotud probleemide käsitlemiseks on vaja tõhusamaid meetodeid, takistamata seejuures põhiõiguste kaitsmist siis, kui peamiseks põhimõtteks on platvormide läbipaistvus ja vastutus; |
| --- | --- |

39.

kaaluda seoses hiljuti avaldatud ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavaga aastateks 2020–2024 ning pidades silmas uue digiteenuste õigusakti, Euroopa demokraatia tegevuskava ning meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskava ettevalmistamist, kas väärinfoga seotud probleemide käsitlemiseks on vaja tõhusamaid meetodeid, takistamata seejuures põhiõiguste kaitsmist siis, kui peamiseks põhimõtteks on platvormide läbipaistvus ja vastutus;

| 40. | tagada, et võetakse arvesse eri liikmesriikide kohalikke eripärasid ja suutlikkust ning vajadust ulatusliku koostöö järele kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel kõigis liikmesriikides, et võimalikud meetmed oleksid kohaldatavad ja tõhusad ning et neid oleks võimalik tulemuslikult ja sõltumatult kontrollida; |
| --- | --- |

40.

tagada, et võetakse arvesse eri liikmesriikide kohalikke eripärasid ja suutlikkust ning vajadust ulatusliku koostöö järele kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel kõigis liikmesriikides, et võimalikud meetmed oleksid kohaldatavad ja tõhusad ning et neid oleks võimalik tulemuslikult ja sõltumatult kontrollida;

| 41. | töötada koostöös liikmesriikidega välja ELi rahastatavate meediapädevuse projektide ja algatuste süstemaatilised kriteeriumid ja hindamisprotsessid ning töötada välja ühtne ja võrdlev metoodika liikmesriikide aruandluseks meediapädevuse arengu kohta tulevaste suuniste raames, mis nähakse ette komisjoni poolt pärast kontaktkomiteega konsulteerimist avaldatavas audiovisuaalmeedia teenuste muudetud direktiivis, |
| --- | --- |

41.

töötada koostöös liikmesriikidega välja ELi rahastatavate meediapädevuse projektide ja algatuste süstemaatilised kriteeriumid ja hindamisprotsessid ning töötada välja ühtne ja võrdlev metoodika liikmesriikide aruandluseks meediapädevuse arengu kohta tulevaste suuniste raames, mis nähakse ette komisjoni poolt pärast kontaktkomiteega konsulteerimist avaldatavas audiovisuaalmeedia teenuste muudetud direktiivis,

PALUB KOMISJONIL JA LIIKMESRIIKIDEL NENDE VASTAVATES PÄDEVUSVALDKONDADES JA VASTAVALT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTELE:

| 42. | jätkata ja teha täiendavaid jõupingutusi süstemaatilise, tervikliku ja valdkondadeülese lähenemisviisi väljatöötamiseks, et arendada meediapädevust ja suurendada teadlikkust meediapädevuse tähtsusest; sellesuunalisi riiklikke jõupingutusi, sealhulgas rahastamisalgatusi, tuleks toetada ELi tasandil; |
| --- | --- |

42.

jätkata ja teha täiendavaid jõupingutusi süstemaatilise, tervikliku ja valdkondadeülese lähenemisviisi väljatöötamiseks, et arendada meediapädevust ja suurendada teadlikkust meediapädevuse tähtsusest; sellesuunalisi riiklikke jõupingutusi, sealhulgas rahastamisalgatusi, tuleks toetada ELi tasandil;

| 43. | edendada ELi vahendite ja programmide pakutavate võimaluste paremat kasutamist, et toetada meediaharidust ja mitmesuguseid meediapädevuse projekte ja algatusi (nt meedia toetamine programmi „Loov Euroopa“, eelkõige uue meedia toetamise meetme kaudu) ning töötada välja täiendavaid rahastamisallikaid ja luua koostoimet asjaomaste ELi programmide vahel; |
| --- | --- |

43.

edendada ELi vahendite ja programmide pakutavate võimaluste paremat kasutamist, et toetada meediaharidust ja mitmesuguseid meediapädevuse projekte ja algatusi (nt meedia toetamine programmi „Loov Euroopa“, eelkõige uue meedia toetamise meetme kaudu) ning töötada välja täiendavaid rahastamisallikaid ja luua koostoimet asjaomaste ELi programmide vahel;

| 44. | tagada, et laste parema interneti strateegia raames alaealistele suunatud meediapädevuse meetmed peaksid sammu pidevalt areneva digikeskkonnaga; |
| --- | --- |

44.

tagada, et laste parema interneti strateegia raames alaealistele suunatud meediapädevuse meetmed peaksid sammu pidevalt areneva digikeskkonnaga;

| 45. | rahastada ja edendada süstemaatilisi ja korrapäraseid uuringuid meediapädevuse ning meedia ja digiplatvormide mõju kohta (nt süstemaatilised uuringud meediapädevuse meetmete ja algatuste kohta; uuringud uute meedia ja kommunikatsiooniplatvormide mõju kohta kodanike heaolule; uuringud, mis käsitlevad algoritmide ja tehisintellekti toimimist ning nende mõju avalikule arvamusele, inimeste elule ja meedia tarbimisele, samuti Euroopa meediale ja audiovisuaaltööstusele); |
| --- | --- |

45.

rahastada ja edendada süstemaatilisi ja korrapäraseid uuringuid meediapädevuse ning meedia ja digiplatvormide mõju kohta (nt süstemaatilised uuringud meediapädevuse meetmete ja algatuste kohta; uuringud uute meedia ja kommunikatsiooniplatvormide mõju kohta kodanike heaolule; uuringud, mis käsitlevad algoritmide ja tehisintellekti toimimist ning nende mõju avalikule arvamusele, inimeste elule ja meedia tarbimisele, samuti Euroopa meediale ja audiovisuaaltööstusele);

| 46. | toetada audiovisuaaltööstust kvaliteetse Euroopa sisu ja levitamisplatvormide arendamisel, võttes arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikku mõju audiovisuaalsektorile üldiselt; |
| --- | --- |

46.

toetada audiovisuaaltööstust kvaliteetse Euroopa sisu ja levitamisplatvormide arendamisel, võttes arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikku mõju audiovisuaalsektorile üldiselt;

| 47. | kutsuda platvorme ja meediaväljaandeid üles tegema koostööd selliste vahendite ja protsesside väljatöötamisel, mis edendavad kvaliteetsete uudisteallikate ning samuti Euroopa kvaliteetse audiovisuaalse sisu nähtavust ja leitavust. |
| --- | --- |

47.

kutsuda platvorme ja meediaväljaandeid üles tegema koostööd selliste vahendite ja protsesside väljatöötamisel, mis edendavad kvaliteetsete uudisteallikate ning samuti Euroopa kvaliteetse audiovisuaalse sisu nähtavust ja leitavust.

---

(1)  Tuginedes meediapädevuse eksperdirühma missioonis ja muudetud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sätestatud määratlustele.

---

LISA

Asjakohased poliitikadokumendid

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Ülemkogu 18. oktoobri 2018. aasta järeldused (EUCO 13/18)

Euroopa Ülemkogu 13.–14. detsembri 2018. aasta järeldused (EUCO 17/18)

Euroopa Ülemkogu 21.–22. märtsi 2019. aasta järeldused (EUCO 1/19)

Euroopa Ülemkogu 20. juuni 2019. aasta järeldused (EUCO 9/19)

Uus strateegiline tegevuskava 2019–2024 (mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 20. juunil 2019)

Nõukogu

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas (ELT C 140, 6.6.2008, lk 8).

Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas (ELT C 301, 11.12.2009, lk 12).

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kohta digitaalses keskkonnas (ELT C 32, 4.2.2014, lk 6).

Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaalpoliitika kohta digitaalajastul (ELT C 433, 3.12.2014, lk 2).

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega (cultural and creative crossovers) stimuleerimaks innovatsiooni, majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset kaasatust (ELT C 172, 27.5.2015, lk 13).

Nõukogu järeldused meediapädevuse ja kriitilise mõtlemise arendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (ELT C 212, 14.6.2016, lk 5).

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad kultuuri kättesaadavuse edendamist digivahendite kaudu, keskendudes publiku arendamisele (ELT C 425, 12.12.2017, lk 4).

Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad Euroopa sisu tugevdamist digitaalmajanduses (ELT C 457, 19.12.2018, lk 2).

Nõukogu ja liikmesriikide järeldused vabade ja õiglaste Euroopa Parlamendi valimiste kindlustamise kohta (6573/1/19 REV 1, vastu võetud üldasjade nõukogu poolt 2019. aasta veebruaris)

Nõukogu järeldused demokraatia kohta (12836/19, vastu võetud välisasjade nõukogu poolt 2019. aasta oktoobris)

Nõukogu järeldused vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks tehtavate täiendavate jõupingutuste kohta (14972/19, vastu võetud üldasjade nõukogu poolt 2019. aasta detsembris)

Komisjon

Teatised

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“, COM(2012) 196 final |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“, COM(2012) 196 final

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“, COM(2015) 192 final |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“, COM(2015) 192 final

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Veebiplatvormid ja digitaalne ühtne turg. Euroopa võimalused ja probleemid“, COM(2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Veebiplatvormid ja digitaalne ühtne turg. Euroopa võimalused ja probleemid“, COM(2016) 288 final

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning Regioonide Komiteele „Võitlus ebaseadusliku veebisisuga: veebiplatvormidele suurema vastutuse andmine“, COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning Regioonide Komiteele „Võitlus ebaseadusliku veebisisuga: veebiplatvormidele suurema vastutuse andmine“, COM(2017) 555 final

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“, COM(2018) 236 final |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“, COM(2018) 236 final

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tehisintellekt Euroopa huvides“, COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tehisintellekt Euroopa huvides“, COM(2018) 237 final

| — | Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teatise „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ rakendamise kohta“, COM(2018) 794 final |
| --- | --- |

—

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teatise „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ rakendamise kohta“, COM(2018) 794 final

Euroopa Komisjoni/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatised

| — | Ühisteatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Väärinfovastane tegevuskava“, JOIN(2018) 36 final |
| --- | --- |

—

Ühisteatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Väärinfovastane tegevuskava“, JOIN(2018) 36 final

| — | Ühisteatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne väärinfovastase tegevuskava rakendamise kohta“, JOIN(2019) 12 final |
| --- | --- |

—

Ühisteatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne väärinfovastase tegevuskava rakendamise kohta“, JOIN(2019) 12 final

| — | Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava“ (2020–2024) kohta, JOIN (2020) 5 final |
| --- | --- |

—

Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava“ (2020–2024) kohta, JOIN (2020) 5 final

Muud uuringud ja aruanded

Mapping of media literacy practices and actions in EU-28 (Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus, 2016)

Towards European Media Sovereignty. An Industrial Media Strategy to Leverage Data, Algorithms and Artificial Intelligence (Guillaume Klossa, 2019)

Report of the activities carried out to assist the European Commission in the intermediate monitoring of the Code of Practice on Disinformation (Audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühm, 2019)

Implementation of the revised AVMS Directive (Audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühm, 2019)

Falling behind: How social media companies are failing to combat inauthentic behaviour online (NATO strateegilise kommunikatsiooni tippkeskus, 2019)

Study on media literacy and online empowerment issues raised by algorithm-driven media services (SMART 2017/0081) (RAND Europe ja Open Evidence, 2019)

ERGA Report on disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice (2020)

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/29

---

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2020/C 193/07)

Allpool esitatud teave tehakse teatavaks järgmistele isikutele ja üksustele: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr 4), Aleksandr Viktorovich VITKO (nr 19), Vladislav Yurievich SURKOV (nr 29), Dmitry Nikolayevich KOZAK (nr 34), Sergei Ivanovich NEVEROV (nr 40), Sergey Gennadevich TSYPLAKOV (nr 47), Rashid Gumarovich NURGALIEV (nr 76), Vladimir ANTYUFEYEV (nr 87), Andrey Yurevich PINCHUK (nr 100), Viktor Petrovich VODOLATSKY (nr 109), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr 131), Ekaterina Vladimirovna GOGIASHVILI (nr 141), Zaur Raufovich ISMAILOV (nr 146), Konstantin Mikhailovich BAKHAREV (nr 153), Dmitry Anatolievich BELIK (nr 154), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (nr 158), Evgeniy Petrovich GRABCHAK (nr 159) ning Krimmi Vabariigi ettevõte „Azov distillery plant“ (nr 17) ja föderaalriigi eelarveline teadus- ja uurimisinstitutsioon „All- Russia national scientific research institute for wine growing and wine making „Magarach“ Russian Academy of Sciences“ (nr 19), nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (2) (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) I lisas nimetatud isikud ja üksused.

Nõukogu kavatseb uute põhjendustega säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute ja üksuste suhtes. Nimetatud isikuid ja üksusi teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule enne 16. juunit 2020 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

---

Euroopa Komisjon

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/30

---

Euro vahetuskurss (1)

8. juuni 2020

(2020/C 193/08)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1285 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,41 |
| DKK | Taani kroon | 7,4555 |
| GBP | Inglise nael | 0,89173 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3978 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0861 |
| ISK | Islandi kroon | 149,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,4603 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,585 |
| HUF | Ungari forint | 344,16 |
| PLN | Poola zlott | 4,4333 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8359 |
| TRY | Türgi liir | 7,6574 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6156 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5126 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7460 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7291 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5700 |
| KRW | Korea vonn | 1 353,20 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,9799 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9836 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5650 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 815,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8159 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,301 |
| RUB | Vene rubla | 77,0563 |
| THB | Tai baat | 35,474 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5702 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,3220 |
| INR | India ruupia | 85,2410 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1285

JPY

Jaapani jeen

123,41

DKK

Taani kroon

7,4555

GBP

Inglise nael

0,89173

SEK

Rootsi kroon

10,3978

CHF

Šveitsi frank

1,0861

ISK

Islandi kroon

149,50

NOK

Norra kroon

10,4603

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,585

HUF

Ungari forint

344,16

PLN

Poola zlott

4,4333

RON

Rumeenia leu

4,8359

TRY

Türgi liir

7,6574

AUD

Austraalia dollar

1,6156

CAD

Kanada dollar

1,5126

HKD

Hongkongi dollar

8,7460

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7291

SGD

Singapuri dollar

1,5700

KRW

Korea vonn

1 353,20

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,9799

CNY

Hiina jüaan

7,9836

HRK

Horvaatia kuna

7,5650

IDR

Indoneesia ruupia

15 815,42

MYR

Malaisia ringit

4,8159

PHP

Filipiini peeso

56,301

RUB

Vene rubla

77,0563

THB

Tai baat

35,474

BRL

Brasiilia reaal

5,5702

MXN

Mehhiko peeso

24,3220

INR

India ruupia

85,2410

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/31

---

Eriaruanne nr 13/2020

„Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada“

(2020/C 193/09)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 13/2020 „Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 193/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Colony Capital, Inc. („Colony Capital“, Ameerika Ühendriigid); |
| --- | --- |

—

Colony Capital, Inc. („Colony Capital“, Ameerika Ühendriigid);

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSP“, Kanada); |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSP“, Kanada);

| — | Next Generation Data Ltd („NGD“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Next Generation Data Ltd („NGD“, Ühendkuningriik).

Ettevõtjad Colony Capital ja PSP omandavad ettevõtja NGD üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

2.

| — | Colony Capital: sellise üleilmse portfelli haldamine, mis koosneb muu hulgas investeeringutest digitaalsesse taristusse, sealhulgas suurekärjelistesse tornidesse, andmekeskustesse, väikesekärjelistesse võrkudesse ja kiudoptilistesse võrkudesse; |
| --- | --- |

—

Colony Capital: sellise üleilmse portfelli haldamine, mis koosneb muu hulgas investeeringutest digitaalsesse taristusse, sealhulgas suurekärjelistesse tornidesse, andmekeskustesse, väikesekärjelistesse võrkudesse ja kiudoptilistesse võrkudesse;

| — | PSP: Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserve Force) pensioniskeemide haldamine; |
| --- | --- |

—

PSP: Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserve Force) pensioniskeemide haldamine;

| — | NGD: tegeleb andmekeskuste lahenduste projekteerimise, ehitamise, käitamise ja jooksva haldamisega Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

—

NGD: tegeleb andmekeskuste lahenduste projekteerimise, ehitamise, käitamise ja jooksva haldamisega Ühendkuningriigis.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/34

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 193/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

ELi nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

KPN (X)
  KGT ()

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre |
| --- |
| Aadress: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 LE BLANC |
| Tel +33 254375213 |
| Faks +33 254370421 |
| E-post: syndicataocpouligny@sfr.fr |

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre

Aadress: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 LE BLANC

Tel +33 254375213

Faks +33 254370421

E-post: syndicataocpouligny@sfr.fr

Rühm koosneb tootjatest ja töötlejatest, kellel on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: riiklikud nõuded, kontroll, taotlejate rühma ja liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed. |
| --- | --- |

☒

Muu: riiklikud nõuded, kontroll, taotlejate rühma ja liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

5.1.   Toote kirjeldus

Lause

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes kitsepiimast, see on nelinurkse põhjaga tüvipüramiidi kujuline ja selle vormil on järgmised mõõtmed: alumise tahu külje pikkus 6,5 cm, ülemise tahu külje pikkus 2,5 cm.“

on asendatud järgmisega:

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes toorest täiskitsepiimast ja see on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline, millel on nelinurkne põhi.“

Kohustus kasutada täis- ja toorpiima tugevdab seost geograafilise piirkonnaga, säilitades kohaliku piima mikrofloora. Püramiidi kirjeldust on täiendatud, et see vastaks toote kirjeldusele. Vormi mõõtmeid käsitlev teave on paigutatud peatükki 5.3.4.

Lauset

„See saadakse peamiselt piimakalgendist.“

on täiendatud järgmiselt:

„See saadakse peamiselt piimakalgendist, kasutades aeglase kalgendamise meetodit ja loomulikku nõrutamist.“

Sõna „peamiselt“ on kustutatud, sest kalgend on alati piimakalgend. Viide aeglasele kalgendamisele on toodud üle peatükist „Tootmismeetod“, sest tegemist ei ole toote kirjeldusega. Viide loomulikule nõrutamisele on kooskõlas praeguse tavaga, mille kohaselt säilitatakse piimakalgendi struktuur.

Lauset

„Tegemist on pehme õrnalt soolase ja kuumtöötlemata juustuga, millel on pindhallitus.“

on muudetud järgmiselt:

„Tegemist on pehme õrnalt soolase juustuga. Juustu väliskülg on kaetud pindhallitusega. Juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka sinakas.“

Toote välimuse kirjeldust on täiustatud, et toodet täpsemalt kirjeldada. Uus sõnastus kirjeldab juustu omadusi selgemalt.

Lisatud on järgmine lause:

„Juust on lõikamisel tihke. Juust on sile ja ühtlane ning erksat valget värvi, millel võib olla elevandiluu varjund. Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline.

Juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse.

Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav.“

Juustumassi välimuse ja maitse kirjeldust on täiustatud, et toodet täpsemalt kirjeldada. Uus sõnastus kirjeldab juustu omadusi selgemalt.

Lause

„Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 % ja kuivainekaal peab olema juustu kohta vähemalt 90 grammi.“

on asendatud järgmisega:

„Juustu pakutakse kahel kujul:

| — | Juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja kuivaine üldsisaldus on juustu kohta vähemalt 90 grammi; |
| --- | --- |

—

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja kuivaine üldsisaldus on juustu kohta vähemalt 90 grammi;

| — | väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja kuivaine üldsisaldus juustu kohta on 55–85 grammi. |
| --- | --- |

—

väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja kuivaine üldsisaldus juustu kohta on 55–85 grammi.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ pakutakse ja turustatakse lõpptarbijale tükikaupa.“

Vastavalt määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 kohasele riiklikule õigusaktile võib juust olla ka väikese suurusega – väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“.

Juustul „Pouligny-Saint-Pierre“ on seega kaks võimalikku kuju. Lisatud on nende kogukaal minimaalse laagerdumisaja lõpus.

Juustu kaalu väljendamine kuivainena ja juustu minimaalse kuivaine sisalduse kindlaksmääramine võimaldavad välistada, et turustatakse juustu, mis on liiga väike (viga vormimisel) või liiga niiske (ei ole piisavalt kuivatatud ja/või kasutati liiga niisket kalgendit).

Lisatud on, et juuste turustatakse tükikaupa, st tervelt, sest rühm ei soovi lubada juustu lahtilõigatuna müümist. Juustu lõikamine mõjub halvasti selle organoleptiliste omaduste säilimisele (rääsumine ja juustumassi kuivamine), eelkõige seepärast, et juust on väike.

Koonddokumendi järgmised laused:

„Kitsepiimast valmistatud, täisrasvane, pehme, kergelt soolane, kuumtöötlemata, pindhallitusega juust, millel on nelinurkse põhjaga tüvipüramiidi kuju.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 % ja kuivainekaal peab olema juustu kohta vähemalt 90 grammi.“

on asendatud järgmisega:

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes toorest kitse täispiimast ja see on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline, millel on nelinurkne põhi.

Juust saadakse piimakalgendist, kasutades aeglase kalgendamise meetodit ja loomulikku nõrutamist.

Tegemist on pehme õrnalt soolase juustuga. Juustu väliskülg on kaetud pindhallitusega. Juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka sinakas.

Juust on lõikamisel tihke. Juust on sile ja ühtlane ning erksat valget värvi, millel võib olla elevandiluu varjund. Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline.

Juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse.

Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav.

Juustu pakutakse kahel kujul:

| — | Juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja kuivaine üldsisaldus on juustu kohta vähemalt 90 grammi; |
| --- | --- |

—

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja kuivaine üldsisaldus on juustu kohta vähemalt 90 grammi;

| — | väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja kuivaine üldsisaldus juustu kohta on 55–85 grammi. |
| --- | --- |

—

väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja kuivaine üldsisaldus juustu kohta on 55–85 grammi.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ pakutakse ja turustatakse lõpptarbijale tükikaupa.“

5.2.   Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi järgmine lõik:

„Tootmispiirkond hõlmab mõningaid Indre departemangu kommuune (Blanci maakond), vt kommuunide nimekirja 29. detsembri 1986. aasta dekreedi artiklis 1.

Bélâbre’i kanton: Mauvières’i ja Saint-Hilaire-sur-Bénaize’i kommuunid

Blanci kanton: kõik kommuunid

Mézières-en-Brenne’i kanton: Azay-le-Ferron’i kommuun

Tournon-Saint-Martini kanton: kõik kommuunid.“

on asendatud järgmisega:

„Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i (36) departemangu kommuunidest:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

Koonddokumendi järgmine lõik:

„Indre’i departemangu 22 kommuuni:

Blanci ja Tournon-Saint-Martini kantonid: kõik kommuunid

Bélâbre’i kanton: Mauvières’i ja Saint-Hilaire-sur-Bénaize’i kommuunid

Mézières-en-Brenne’i kanton: Azay-le-Ferroni kommuun.“

on asendatud järgmisega:

„Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i (36) departemangu kommuunidest:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

Võrreldes eelmise koonddokumendiga, kus geograafilise piirkonna kohta oli esitatud kantonite loetelu, on nüüd esitatud kommuunide loetelu, mis võimaldab piirkonda täpsemalt määratleda. Sellega ei muutu geograafiline piirkond. Sama kehtib koonddokumendi kohta.

5.3.   Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast

Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast

Järgmised lõigud:

„Kõik piimatootjad, meiereid ja juustukojad täidavad riikliku päritolunimetuste instituudi INAO registreeritud vastavusdeklaratsiooni, mille abil saab instituut kõik asjaomased ettevõtjad kindlaks teha. Ettevõtjad peavad INAO jaoks pidama registreid ning säilitama kõik piima ja juustude päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid;

Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.“

on asendatud järgmisega:

„4.1.   Ettevõtjate andmed

Kõik ettevõtjad, kes on seotud päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ tootmistingimustega, peavad esitama riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) juhataja kinnitatud vormi põhjal rühmale täidetud identimisdeklaratsiooni hiljemalt kaks kuud enne asjaomase tegevusega alustamist.

4.2.   Deklareerimiskohustus

Deklareerimiskohustus, mis on vajalik päritolunimetuse all turustatavate toodete tuvastamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks:

Igal aastal tuleb enne 15. veebruari teha INAO juhataja kinnitatud vormi põhjal järgmist

| — | Kõik põllumajandustootjad, töötlejad ja laagerdajad esitavad rühmale igal aastal juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ toodangu kohta deklaratsiooni, kus info eelmise aasta toodangu kohta on toodud välja kuude kaupa. |
| --- | --- |

—

Kõik põllumajandustootjad, töötlejad ja laagerdajad esitavad rühmale igal aastal juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ toodangu kohta deklaratsiooni, kus info eelmise aasta toodangu kohta on toodud välja kuude kaupa.

| — | Kui ettevõtted kasutavad silo mujal kui kitsejuustukojas, esitavad tootjad rühmale igal aastal silo kasutamise kohta deklaratsiooni. |
| --- | --- |

—

Kui ettevõtted kasutavad silo mujal kui kitsejuustukojas, esitavad tootjad rühmale igal aastal silo kasutamise kohta deklaratsiooni.

| — | Kõik töötlejad ja laagerdajad esitavad rühmale kõigi oma kitsepiima tootjate ja põllumajandustootjate kohta deklaratsiooni, kus on kirjas nende nimed, aadressid ja kogutud kogused. |
| --- | --- |

—

Kõik töötlejad ja laagerdajad esitavad rühmale kõigi oma kitsepiima tootjate ja põllumajandustootjate kohta deklaratsiooni, kus on kirjas nende nimed, aadressid ja kogutud kogused.

4.3.   Andmete säilitamine

4.3.1.   Jälgitavus

Iga ettevõtte kohta on neid käsitlevates dokumentides esitatud järgmised andmed:

| | Piimatootja:






  — | juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ valmistamiseks mõeldud piima iganädalased kogused. |
| --- | --- | --- |

Piimatootja:

—

juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ valmistamiseks mõeldud piima iganädalased kogused.

| | Töötleja:






  — | iga kogumiskorraga kogutud piima kogus; |
| --- | --- | --- |

Töötleja:

—

iga kogumiskorraga kogutud piima kogus;

| — | juustuks „Pouligny-Saint-Pierre“ töödeldud piima kogus tootmispäevade kaupa; |
| --- | --- |

—

juustuks „Pouligny-Saint-Pierre“ töödeldud piima kogus tootmispäevade kaupa;

| — | kaitstud päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ toodetud juustude arvtootmispäevade kaupa; |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ toodetud juustude arvtootmispäevade kaupa;

| — | väljapraagitud juustude arv; |
| --- | --- |

—

väljapraagitud juustude arv;

| — | päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ all turustatud juustude arv. |
| --- | --- |

—

päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ all turustatud juustude arv.

| | Laagerdaja:






  — | päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustu laagerdamiseks ostetud juustude kogus ja päritolu; |
| --- | --- | --- |

Laagerdaja:

—

päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustu laagerdamiseks ostetud juustude kogus ja päritolu;

| — | laagerdatud ja pakendatud päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustude arv; |
| --- | --- |

—

laagerdatud ja pakendatud päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustude arv;

| — | väljapraagitud juustude arv; |
| --- | --- |

—

väljapraagitud juustude arv;

| — | päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ all turustatud juustude arv. |
| --- | --- |

—

päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ all turustatud juustude arv.

Nimetatud andmetele lisatakse partiinumbrid, millega on võimalik päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustu valmistamiseks mõeldud piima ja juustu tuvastada ja jälgida.

4.3.2.   Tootmistingimuste järgimise järelevalve

Piimatootjad teevad eelkõige kontrolliasutustele kättesaadavaks dokumendid, mis võimaldavad kontrollida järgmist:

| — | põllumajandusettevõtte ja selle põldude geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtte ja selle põldude geograafiline asukoht;

| — | kitsekarja söödamaaks mõeldud looduslike või ajutiste rohumaade pindala, samuti kitsekarja söödaks mõeldud teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatava maa-ala pindala; |
| --- | --- |

—

kitsekarja söödamaaks mõeldud looduslike või ajutiste rohumaade pindala, samuti kitsekarja söödaks mõeldud teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatava maa-ala pindala;

| — | kõigi põllumajandusettevõtte loomakarjade söödamaaks mõeldud looduslike või ajutiste rohumaade pindala ning söödaks mõeldud teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatava maa-ala pindala; |
| --- | --- |

—

kõigi põllumajandusettevõtte loomakarjade söödamaaks mõeldud looduslike või ajutiste rohumaade pindala ning söödaks mõeldud teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatava maa-ala pindala;

| — | põllumajandusettevõtte kitsekarjaga seotud loomkoormus aastas või põllumajandusettevõtte kogu loomkoormus, kui selles on mitu karja; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtte kitsekarjaga seotud loomkoormus aastas või põllumajandusettevõtte kogu loomkoormus, kui selles on mitu karja;

| — | kitsekarja jaoks ostetud sööda päritolu, laad ja kogus; |
| --- | --- |

—

kitsekarja jaoks ostetud sööda päritolu, laad ja kogus;

| — | kitsekarja pidamine; |
| --- | --- |

—

kitsekarja pidamine;

| — | aastas kitsekarjale antava sööda kogus. |
| --- | --- |

—

aastas kitsekarjale antava sööda kogus.

Töötlejad ja/või laagerdajad teevad kontrolliasutustele kättesaadavaks dokumendid, mis võimaldavad kontrollida järgmist:

| — | 5. peatükis sätestatud tootmisparameetrite täitmine; |
| --- | --- |

—

5. peatükis sätestatud tootmisparameetrite täitmine;

| — | juustuvalmistamise kohta dokumentatsiooni pidamine. |
| --- | --- |

—

juustuvalmistamise kohta dokumentatsiooni pidamine.

Neid dokumente uuendatakse vähemalt korra päevas.

Otsemüügiga tegelevad põllumajandustootjad ja laagerdajatele tarnivad põllumajandustootjad kirjeldavad oma töötlemisprotsessi ja märgivad üles kõrvalekalded.

4.4.   Toodete kontroll

Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav pisteline analüütiline ja organoleptiline hindamine peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.“

Vastavusdeklaratsioon on asendatud identimisdeklaratsiooniga, millega on võimalik identida tootjad, kes soovivad tootmist alustada.

Lisatud on ettevõtjate deklareerimiskohustus. Muudatused on seotud õigusaktide ja riiklike eeskirjade muutmisega. Eeskätt on ette nähtud süsteem spetsifikaadis esitatud nõuete rahuldamist tagavatele ettevõtjatele vastava tähise väljastamiseks ning kindlaks on määratud deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustega varustatud toodete tutvustamiseks, jälgimiseks ja kontrollimiseks.

5.4.   Tootmismeetodi kirjeldus

Tootmismeetodi kirjeldus

Määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 kohaselt registreeritud tootespetsifikaat ei sisaldanud ühtegi eeskirja piima tootmise kohta, seega sätestatakse need siinkohal vastavalt tootjate praegustele tavadele.

Lisatud on järgmised lõigud:

„5.1.   Karja pidamine

Kitsekari on vähemalt korra poeginud kitsede kogum.

Tootmises kasutatav piim pärineb kitsekarjadelt, mille kitsed on Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid.

Maksimaalne loomkoormus on järgmine:

| — | kitsede kasvatamisele spetsialiseerunud ettevõtete puhul 10 kitse hektari kohta, arvestades tegelikult karjamaana kasutatavat ala ja/või kitsede söödaks mõeldud söödakultuuride, teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatavat maa-ala; |
| --- | --- |

—

kitsede kasvatamisele spetsialiseerunud ettevõtete puhul 10 kitse hektari kohta, arvestades tegelikult karjamaana kasutatavat ala ja/või kitsede söödaks mõeldud söödakultuuride, teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatavat maa-ala;

| — | mitme mäletsejaliste karjaga ettevõtetes 1,5 loomühikut hektari kohta, arvestades tegelikult karjamaana kasutatavat ala ja/või söödaks mõeldud söödakultuuride, teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatavat maa-ala. |
| --- | --- |

—

mitme mäletsejaliste karjaga ettevõtetes 1,5 loomühikut hektari kohta, arvestades tegelikult karjamaana kasutatavat ala ja/või söödaks mõeldud söödakultuuride, teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatavat maa-ala.

Ühel kitsel peab olema vähemalt 1,5 m2 lamamisala ning lubatud on kuni 3 kitse söödanõu meetri kohta.

Lubatud on kariloomade paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi.“

Lisatud on sätted kasutatavate kitsetõugude kohta ja kitsede pidamise kohta (maksimaalne loomkoormus, minimaalne pindala kitse kohta, paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi).

Lisatud on järgmised lõigud:

„5.2.   Loomasööt

Ainult põhust ja söödakontsentraatidest koosneva söötmissüsteemi kasutamine on keelatud.

5.2.1.   Kuivsööt

Karja põhisööda moodustavad söödakultuurid. Aastane söödakogus sisaldab ühe lüpsikitse kohta kuivaines väljendatuna vähemalt 660 kg söödakultuure.

Söödas kasutatakse rohumaadel kasvavat rohtu, värsket rohtu, heina või kunstlikult kuivatatud sööta.

Lubatud on järgmine sööt:

| — | looduslikelt või ajutistelt rohumaadelt pärinev rohi, hein, kiletatult säilitatav hein, säilitusainetega hein; |
| --- | --- |

—

looduslikelt või ajutistelt rohumaadelt pärinev rohi, hein, kiletatult säilitatav hein, säilitusainetega hein;

| — | üheaastased söödataimed; |
| --- | --- |

—

üheaastased söödataimed;

| — | teraviljast, liblikõielistest või õlitaimedest saadud põhk; |
| --- | --- |

—

teraviljast, liblikõielistest või õlitaimedest saadud põhk;

| — | nõuetekohaselt niidetud rohesööt, mis antakse loomadele kiiresti ja tarbitakse 24 tunni jooksul. Söödanõusse kauem kui 24 tunniks jäänud rohi tuleb eemaldada; |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt niidetud rohesööt, mis antakse loomadele kiiresti ja tarbitakse 24 tunni jooksul. Söödanõusse kauem kui 24 tunniks jäänud rohi tuleb eemaldada;

| — | juur- ja mugulviljad; |
| --- | --- |

—

juur- ja mugulviljad;

| — | kunstlikult kuivatatud sööt: lutsern; |
| --- | --- |

—

kunstlikult kuivatatud sööt: lutsern;

| — | terved maisitaimed. |
| --- | --- |

—

terved maisitaimed.

Kuivatatud lutserni kogus ei tohi moodustada aastasest söödakogusest enam kui 12 % ehk ühe lüpsikitse kohta 132 kg väljendatuna kuivaines.

Allapanuks kasutatavaid õlgi ei tohi söödana kasutada.

Kitsede söödas on lubatud kasutada kiletatud rohtu ühe kitse kohta ühes päevas maksimaalselt 1 kg väljendatuna kuivaines tingimusel, et kiletatud rohu kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ning rohi on kogutud rohumaa esimesest niitest.

Kitsekarja söödana on keelatud kasutada rohusilo ja maisisilo. Kui ettevõtted kasutavad silo mujal kui kitsekarja söödana, ladustavad ettevõtjad silo kitsede tavapärasest käigurajast eemal ja hoiavad seda kitsekarja toitmiseks mõeldud söödast eraldi.

5.2.2.   Täiendsööt

Täiendsööt ei moodusta lüpsikitse söödast enam kui 40 %, st ühe lüpsikitse kohta aastas mitte enam kui 440 kg kuivaines väljendatuna.

Täiendsööda hulka arvestatakse teravili, valgurikkad kultuurid ja õlitaimed, kaubanduslikud kontsentraadid ja õlikoogid.

Täiendsööt koosneb järgmisest:

| — | töötlemata, lömastatud või peenestatud teraviljaseemned; |
| --- | --- |

—

töötlemata, lömastatud või peenestatud teraviljaseemned;

| — | õlitaimede töötlemata, lömastatud, peenestatud või pressitud seemned; |
| --- | --- |

—

õlitaimede töötlemata, lömastatud, peenestatud või pressitud seemned;

| — | valgurikaste taimede töötlemata, lömastatud või peenestatud seemned; |
| --- | --- |

—

valgurikaste taimede töötlemata, lömastatud või peenestatud seemned;

| — | teraviljade terad ja töötlemissaadused; |
| --- | --- |

—

teraviljade terad ja töötlemissaadused;

| — | õlitaimede terad ja töötlemissaadused, mis on saadud eeterlike õlidega parkimise teel, ja taimeekstraktid; soja, herne, ubade, lupiini, lina, rapsi, päevalilleseemnete või kureherne töötlemisel saadavad õlikoogid ja õli; |
| --- | --- |

—

õlitaimede terad ja töötlemissaadused, mis on saadud eeterlike õlidega parkimise teel, ja taimeekstraktid; soja, herne, ubade, lupiini, lina, rapsi, päevalilleseemnete või kureherne töötlemisel saadavad õlikoogid ja õli;

| — | suhkru tootmise kõrvalsaadused: suhkrupeedi kuivatatud pressimisjäägid, suhkrupeedi või suhkruroo melass; |
| --- | --- |

—

suhkru tootmise kõrvalsaadused: suhkrupeedi kuivatatud pressimisjäägid, suhkrupeedi või suhkruroo melass;

| — | puuviljad; |
| --- | --- |

—

puuviljad;

| — | mineraalid, mikroelemendid, vitamiinid, aroomiained ja isutekitajad. |
| --- | --- |

—

mineraalid, mikroelemendid, vitamiinid, aroomiained ja isutekitajad.

Määratletud piirkonnas tohib karja söödas vadakut kasutada, kuid seda ei ole söödaratsiooni arvutamisel arvesse võetud.“

Sööda ja täiendsööda positiivne nimekiri on sätestatud selleks, et määrata kindlaks sööda liigid ja lihtsustada kontrollimist, kuid samuti selleks, et keelata sellise sööda kasutamine, mis kahjustab juustu organoleptilisi omadusi. Kitsedele antava sööda mitmekesisus, silo keelamine ning kiletatud rohu ja kunstlikult kuivatatud sööda koguse piiramine aitavad tuua esile juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ organoleptilisi omadusi.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.2.3.   Söödaratsiooni päritolu

Kogu karja tarbitav sööt pärineb geograafilisest piirkonnast, välja arvatud kuivatatud lutsern.

Geograafilises piirkonnas toodetud täiendsööt moodustab lüpsikitse aastasest söödakogusest vähemalt 15 % ehk vähemalt 165 kg väljendatuna kuivaines või 195 kg töötlemata toiduna.

Geograafilises piirkonnas toodetud sööt (sööt + täiendsööt) moodustavad karja aastasest söödakogusest vähemalt 75 %.“

Tootespetsifikaati on lisatud eeskirjad sööda päritolu kohta, et tugevdada seost toote ja geograafilise piirkonna vahel. Geograafilises piirkonnas ei ole piisavalt põllumajandusressursse, et tagada kitsekarjadele kogu söödakogus. Geograafilises piirkonnas toodetud sööt (sööt + kontsentraadid) moodustab karja aastasest söödakogusest vähemalt 75 % väljendatuna kuivaines.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.2.4.   Muud sööta käsitlevad sätted

Loomade söödas on lubatud üksnes taimed, kaassaadused ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse päritolunimetusega juustu „Pouligny-Saint-Pierre“. Keeld hõlmab kõiki taimeliike, mida võib kasutada põllumajandusettevõttes kasvatatavate loomade söödaks, samuti kõiki kultuure, mis võivad söödakultuure nakatada.“

GMOdest toodetud sööt on toote traditsioonilise iseloomu säilitamiseks keelatud.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.2.5.   Söödamaade väetamine:

Kasutada tohib ainult järgmisi orgaanilisi aineid: põllumajandusliku päritoluga veiste, lammaste, kitsede, hobuste, kodulindude ja sigade sõnnik, kompostitud sõnnik, läga ja virts; samuti juustu- ja piimakoja reovesi.“

Orgaanilised väetised võivad muuta rohumaa taimeliikide kooslust. Seega aitab täpne eeskiri säilitada loodusliku taimestiku mitmekesisust ja hoida seost geograafilise piirkonnaga.

Sööda ja täiendsööda positiivne nimekiri on sätestatud selleks, et määrata kindlaks sööda liigid ja lihtsustada kontrollimist, kuid samuti selleks, et keelata sellise sööda kasutamine, mis kahjustab juustu organoleptilisi omadusi.

Koonddokumenti on lisatud järgmised laused:

„Selleks et tagada tihe seos piirkonna ja toote vahel, toodetakse lüpsikitsede aastasest söödakogusest vähemalt 75 % (väljendatuna kuivaines) geograafilises piirkonnas. Geograafilises piirkonnas ei ole piisavalt põllumajandusressursse, et tagada kitsekarjadele kogu söödakogus.

Ühe lüpsikitse aastane söödakogus sisaldab kuivaines väljendatuna vähemalt 660 kg söödakultuure, mis võivad kasvada rohumaadel või mida võidakse anda värskelt, heinana või kuivatatult (ainult lutserni korral, mida tohib anda aastas maksimaalselt 132 kg kuivaines väljendatuna) või kiletatud rohu kujul, mida antakse ühe kitse kohta ühes päevas maksimaalselt 1 kg (väljendatuna kuivaines) tingimusel, et kiletatud rohu kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ning rohi on kogutud rohumaa esimesest niitest. Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Lüpsikitsede söödana on keelatud kasutada rohu- või maisisilo.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 40 %, st ühe lüpsikitse kohta aastas maksimaalselt 440 kg väljendatuna kuivaines.

Geograafilises piirkonnas toodetud täiendsööt moodustab lüpsikitse aastasest söödakogusest vähemalt 15 % ehk vähemalt 165 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Lüpsikitsede söödas on lubatud üksnes taimed, kaassaadused ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Pouligny-Saint-Pierre“.“

Lisatud on järgmine lõik:

„5.3   Juustu töötlemine:

5.3.1   Piima kogumine

Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ valmistamiseks kasutatakse kitse täispiima, mis ei ole standardiseeritud ega homogeniseeritud.

Kitsepiima ei töödelda, sellele ei lisata ja sellest ei eemaldata midagi, välja arvatud järgmised toimingud:

| — | jahutamine (plusstemperatuuril) säilitamise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

jahutamine (plusstemperatuuril) säilitamise eesmärgil;

| — | filtreerimine makroskoopilise võõrolluse eemaldamiseks. |
| --- | --- |

—

filtreerimine makroskoopilise võõrolluse eemaldamiseks.

Kasutatav kitsepiim on saadud maksimaalselt:

| — | talujuustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse talujuustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral: ühe tootmispäeva jooksul toimunud kahest järjestikusest lüpsikorrast; |
| --- | --- |

—

talujuustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse talujuustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral: ühe tootmispäeva jooksul toimunud kahest järjestikusest lüpsikorrast;

| — | juustukoja juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse juustukoja juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral: kahe tootmispäeva jooksul toimunud maksimaalselt neljast järjestikusest lüpsikorrast. |
| --- | --- |

—

juustukoja juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse juustukoja juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral: kahe tootmispäeva jooksul toimunud maksimaalselt neljast järjestikusest lüpsikorrast.

Kord päevas lüpsmine on lubatud kolme viimase imetamiskuu ajal.“

Lisatud on piima põllumajandusettevõttes säilitamise tingimused, et säilitada piima omadusi ja piirata psühhotroofsete mikroorganismide arengut, mis piiravad omakorda piima loomuliku mikrofloora arengut. Piima füüsiline töötlemine on rangelt piiratud töötlemisviisidega, mis ei mõjuta piima kvaliteeti.

Toorpiimast valmistamine on kohustuslik, et säilitada piima omadusi, eelkõige selle organoleptilisi omadusi, ja samuti selle algset mikrofloorat ning et tugevdada seeläbi seost geograafilise piirkonnaga.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.3.2.   Piima ettevalmistamine:

Piima kasutatakse toorelt. Vajaduse korral tohib piima tohib enne laabiga kalgendamist soojendada kuni temperatuurini 22 °C.

Laagerdumise soodustamiseks lisatakse piimale starterkultuuri või eelmisel kalgendamisel tekkinud vadakut.

Piima kalgendamiseks ettevalmistamine ja laagerdamine peab toimuma 24 tunni jooksul pärast viimast lüpsi.“

Lisatud on piima ettevalmistamise parameetrid, et vältida soovimatu mikrofloora teket ning saavutada vajalikud tingimused laagerdamiseks ja soovitavate visuaalsete omaduste tekkeks

Lause

„Pärast laabi lisamist pannakse piim olenevalt aastaajast 20 kuni 30 tunniks kalgenduma (aeglane poolpiimne kalgendamine).“

on asendatud järgmise lausega:

„5.3.3.   Laabi lisamine ja kalgendamine:

Piima kalgendatakse vähemalt 18 tunni jooksul alates laabi lisamisest.“

Minimaalset kalgendamisaega on vähendatud kahe tunni võrra (20 tunnilt 18 tunnile), et kohandada juustu valmistamise kirjeldust tegeliku tootmisolukorraga, mis kipub töö praktilisest korraldamisest tulenevatel põhjustel olema 24 tunnise rütmiga. Samal põhjusel on välja jäetud maksimaalne kestus 30 tundi.

Lisatud on järgmine lause:

„Kalgendamisel kasutatakse laapi ning kalgendamisel on piima temperatuur 18–22 °C.“

Lisatud on laabi lisamise ja kalgendamise parameetrid, et järgida praeguseid tavasid.

Lisatud on järgmine lause:

„Eelnõrutamine on keelatud.“

Eelnõrutamine lagundab kalgendit, mis ei ole kooskõlas toote kirjeldusega.

Lause

„Kui kalgend lõigatakse väikesteks tükkideks, pannakse see vormi, et saada ühtlane peeneteraline juustumass.“

on asendatud järgmise lausega:

„Lubatud on kalgendi lõikamine horisontaalselt ja vertikaalselt, et moodustuksid suured tükid (100 mm korda 100 mm).“

Kalgendi lõikamine suurteks tükkideks võimaldab kalgendi niiskusesisaldust vormimisel paremini kontrollida.

Vormi kirjeldus

Lause

„Vorm on järgmiste mõõtmetega: alumise tahu külg on 6,5 cm, ülemise tahu külg 2,5 cm.“

on asendatud järgmisega:

„Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ vormi minimaalsed mõõtmed on järgmised:

Väike tahk: küljepikkus 30 mm.

Vormi põhja ja serva vaheline nurk peab jääma vahemikku 102°–107°.“

Vormide mõõtmeid ei ole muudetud, üle on võetud määrustega (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 seotud riiklikus õigusaktis esitatud mõõtmed. Mõõtmed on esitatud teisel kujul, et kirjeldada täpsemalt vormi püramiidjat kuju ja seega ka juustu kuju. Neid sihtväärtusi kasutatakse juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ mõlema suuruse korral.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.3.4.   Vormimine, nõrutamine, soolamine:

Vormide täitmiseks tohib kasutada ainult kulpe või samaväärseid vahendeid, mille mahutavus on alla 2 liitri.“

Vormide täitmiseks tohib kasutada ainult kulpe või samaväärseid vahendeid, mille mahutavus on alla 2 liitri, et säilitada vormimise ja soolamise traditsioonilist iseloomu ning tagada kalgendi struktuur.

Järgmised laused:

„Tüvipüramiidi ülemisel tahul ei tohi olla defekte, auke ega ebatasasusi“. Kalgendit hoitakse vormides umbes 24–36 tundi, enne kui see välja võetakse ja soolatakse“

on asendatud järgmisega:

„Lubatud on kasutada üksikuid või mitut juustu mahutavaid vorme ning pikendustega vorme.

Pärast vormide täitmist tasandatakse kalgend samal tootmispäeval toodetud kalgendiga ühetasaseks ning juustu põhi silutakse spaatli või kaabitsa abil.

Nõrutamine toimub loomulikul viisil. See kestab 24–48 tundi pärast vormimisprotsessi algust. Ruumi temperatuuri hoitakse vahemikus 18–24 °C.“

Vormimistehnikat on vormimise traditsioonilise iseloomu säilitamiseks kirjeldatud täpsemalt.

Lisaks on määratud nõrutamise maksimaalseks kestuseks 36 tunni asemel 48 tundi, et kohandada juustu valmistamise kirjeldust tegeliku tootmisolukorraga, mis kipub töö praktilisest korraldamisest tulenevatel põhjustel olema 24 tunnise rütmiga.

Lisatud on järgmine lause:

„Juustu soolatakse kuiva soolaga 12 tunni jooksul pärast vormist eemaldamist, kuid suurt tahku tohib soolata kohe pärast kalgendi ühtlustamist.“

Lisatud on ettevõtjate tavadele vastav soolamistehnika.

Lisatud on järgmine lause:

„5.3.5.   Kuivatamine:

Pärast soolamist kuivatatakse juustu 24–96 tunni jooksul ruumis, mille temperatuuri hoitakse vahemikus 12–16 °C ja kus suhteline õhuniiskus on 75–95 %.“

Määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 kohaselt registreeritud tootespetsifikaadis ei kirjeldatud kuivatamise etappi. Lisatud on, et juustu kuivatatakse pärast selle soolamist vastavalt tavadele, võttes arvesse kuivatamise tähtsust toote lõplike organoleptiliste omaduste jaoks.

Järgmine lauseosa:

„Temperatuuril, mis võimaldab loomulikku laagerdumist.“

on asendatud järgmisega:

„5.3.6.   Laagerdumine:

Laagerdumine toimub kuivatusruumist erinevas laagerdumislaos. Laagerdumislao temperatuur jääb vahemikku 9–16 °C ja õhuniiskus on seal 75–95 %.

Põllumajandusettevõttes töödeldud juuste, mille laagerdaja kokku kogub, ladustatakse ja transporditakse enne soolamist plusstemperatuuril vahemikus 7–10 °C. Juustu kogumine toimub maksimaalselt 72 tunni jooksul pärast nõrutamise lõppu

Laagerdumislaost väljumisel on juustul koorik, mis on kaetud pindhallitusega, mida on palja silmaga selgelt näha.“

Praeguste tavade kirjeldamiseks on lisatud laagerdumislaos laagerdamise tingimused.

Lause

„Juustu laagerdatakse tootmispiirkonnas vähemalt 10 päeva“

on asendatud järgmisega:

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest ja juust pannakse müüki kõige varem üheteistkümnendal päeval alates laabi lisamisest.

Väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem üheksandal päeval alates laabi lisamisest ja juust pannakse müüki kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest.“

Kontrolli hõlbustamiseks on lisatud, et laagerdumisperioodi arvestatakse alates laabi lisamise kuupäevast.

Väikse juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ laagerdumisaega on vähendatud ühe päeva võrra, sest juust on väiksem ja laagerdub seega kiiremini.

Lisatud on, et juustu ei tohi turustada enne kui vähemalt üks päev pärast minimaalse laagerdumisaja lõppu, et tagada juustu visuaalse kirjelduse vastavus.

Lauset

„Toorjuustu ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.“

on täiendatud järgmiselt:

„Toorjuustu, valmiva juustu ja laagerdatud juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.“

Juustu organoleptiliste omaduste säilitamiseks on lisatud, et keeld säilitada juustu gaasikeskkonnas kehtib ka laagerdatud juustude kohta.

5.5.   Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Seost geograafilise piirkonnaga käsitlev osa on täielikult ümber kirjutatud, et tuua paremini esile nimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ ja selle geograafilise piirkonna seost, muutmata nimetatud seose sisu. Tutvustuses on eelkõige kirjeldatud juustu valmistamiseks sobiva toorpiima tootmist, milleks on vaja erilist oskusteavet, ning laagerdumistingimusi. Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, ning punktis on antud ülevaade ajaloolistest aspektidest ja eripärasest oskusteabest. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost. Välja on jäetud viide soolamissoola valgele värvile, sest tootespetsifikaadis seda ei ole.

See muudatus on tehtud ka koonddokumenti.

5.6.   Märgistamise erieeskirjad

Märgistamise erieeskirjad

Lisatud on järgmised laused:

„Lisaks võib punktis 2 määratletud vähendatud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“.

Peale eespool osutatud mõiste ja nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.“

Märgistus käsitlevat osa on ajakohastatud, et võtta arvesse riiklikes ja Euroopa õigusaktides tehtud muudatusi.

Koonddokumenti on lisatud järgmised laused:

„Lisaks võib punktis 2 määratletud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“.

Peale eespool osutatud mõiste ja nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.“

5.7.   Muud muudatused

Muud muudatused

Ajakohastatud on liikmesriigi asjaomase asutuse aadressi.

Kontrolliasutuse kontaktandmeid käsitlevas osas on ajakohastatud kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) ning Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Riiklikke nõudeid käsitleva osa alla on lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

ELi nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

ELi nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

KPN (X) KGT ()

KPN (X) KGT ()

1.   KPNi nimetus

KPNi nimetus

„Pouligny-Saint-Pierre“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [XI lisa alusel]

Toote liik [XI lisa alusel]

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes toorest kitse täispiimast ja see on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline, millel on nelinurkne põhi. Juust saadakse piimakalgendist, kasutades aeglase kalgendamise meetodit ja loomulikku nõrutamist. Tegemist on pehme õrnalt soolase juustuga.

Juustu väliskülg on kaetud pindhallitusega ning juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka õrnalt sinakas.

Juust on lõikamisel tihke. Juust on sile ja ühtlane ning erksat valget värvi, millel võib olla elevandiluu varjund. Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav.

Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline. Juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse.

Juustu pakutakse kahel kujul:

| — | Juust „Pouligny-Saint-Pierre“, mille kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja milles on kuivaine üldsisaldus juustu kohta vähemalt 90 grammi; |
| --- | --- |

—

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“, mille kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja milles on kuivaine üldsisaldus juustu kohta vähemalt 90 grammi;

| — | Väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“, mille kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja mille kuivaine üldsisaldus jääb juustu kohta vahemikku 55–85 grammi. |
| --- | --- |

—

Väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“, mille kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja mille kuivaine üldsisaldus jääb juustu kohta vahemikku 55–85 grammi.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest ja see pannakse müüki kõige varem üheteistkümnendal päeval alates laabi lisamisest.

Väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem üheksandal päeval alates laabi lisamisest ja see pannakse müüki kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest.

Juustusid pakutakse ja turustatakse lõpptarbijale tükikaupa.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Selleks et tagada tihe seos piirkonna ja toote vahel, toodetakse geograafilises piirkonnas lüpsikitsede aastasest söödakogusest kuivaines väljendatuna vähemalt 75 %. Geograafilises piirkonnas ei ole piisavalt põllumajandusressursse, et tagada kitsekarjadele kogu söödakogus.

Ühe lüpsikitse aastane söödakogus sisaldab kuivaines väljendatuna vähemalt 660 kg söödakultuure, mis võib kasvada rohumaadel või mida võidakse anda värskelt, heina või kuivistena (ainult lutserni korral, mida tohib anda aastas maksimaalselt 132 kg kuivaines väljendatuna) või kiletatud rohu kujul, mida antakse ühe kitse kohta ühes päevas maksimaalselt 1 kg kuivaines väljendatuna tingimusel, et kiletatud rohu kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ning rohi on kogutud rohumaa esimesest niitest. Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Lüpsikitsede söödana on keelatud kasutada rohu- või maisisilo.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 40 %, st ühe lüpsikitse kohta aastas maksimaalselt 440 kg väljendatuna kuivaines.

Geograafilises piirkonnas toodetud täiendsööt moodustab lüpsikitse aastasest söödakogusest vähemalt 15 % ehk vähemalt 165 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Lüpsikitsede söödas on lubatud üksnes taimed, kaassaadused ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Pouligny-Saint-Pierre“.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu märgistusel on kaitstud päritolunimetus „Pouligny-Saint-Pierre“ esitatud paksus kirjas tähtedega, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku. Lisaks võib punktis 2 määratletud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“.

Peale eespool osutatud mõiste ja nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i departemangu kommuunidest (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on püramiidikujuline kitse toorpiimast valmistatud juust, millel on usja mustriga elevandiluuvärvi või sinakas koorik. Juust saadakse piimakalgendi aeglasel kalgendamisel, millele on lisatud starterkultuuri või eelmisel kalgendamiselt tekkinud vadakut. Juustumassi tekstuur on sulav ja kreemjas. Selle aroomis domineerivad fermenteerimisele iseloomulikud noodid, mis on seotud nii piimakarja söödaratsiooniga, kus eelistatakse piirkonnast pärinevat sööta, kui ka juustuvalmistajate ja laagerdajate konkreetsete teadmistega.

Geograafiline piirkond asub Indre’i departemangust läänes Pouligny-Saint-Pierre küla ümber ja jääb täielikult Brenne’i piirkondliku looduspargi aladele. Tegemist on väga ainulaadse piirkonnaga, mis koosneb juuraajastust pärinevatest savi- ja lubjakiviplatoodest, mis on põhja poolt piiratud Brenne’i niiskete aladega ja lääne-ida suunal Creuse’i jõe oruga. Piirkonna mikrokliima on ümbritsevate alade omast soojem ja kuivem.

Selline kliima ja ainulaadne geoloogia on soodustanud mitmekesise taimestiku tekkimist (kirsid, nõmmetaimed, lõhnataimed, okaspuud, tammed, esparsett ja lutsern).

Brenne’i piirkonna liivsavimuldade looduslikel rohumaadel on rohukasv hiline, samas kui Creuse’i jõe oru liivane ja suveti kuiv muld on rohumaade hein- ja liblikõielistele taimedele soodsam pinnas.

Looduslikke tingimusi tundes on selge, miks selle piirkonna elanikud hakkasid tegelema kitsede (nn vaese mehe lehmade) kasvatamisega, kes on vastupidavad ja vähenõudlikud loomad.

Kuna kitsekasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted olid algselt väga väikesed, tootis iga talunik ainult mõne juustu oma tarbeks. Laagerdajad hakkasid järk-järgult juuste kokku koguma, et neid kuivatada ja varustada juustuga Pariisi, Limoge’i, Châteauroux', Blois' ja Lyoni turge.

Seejärel tootmine struktureeriti: talumajapidamised kasvasid ning laagerdajad korraldasid toorpiimast ja peamiselt piimakalgendist toodetud juustu kokku kogumise. Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ oli esimene kitsejuust, mida Prantsusmaal KPNiga tunnustati. See toimus 1972. aastal.

Piirkonna põllumajanduslik potentsiaal on väike, kuid ka tänapäeval kasutavad kitsekasvatajad piirkonna ressursse parimal võimalikul viisil, et kitsekarju toita. Nad on võtnud kasutusele söödasüsteemi, kus kombineeritakse kõiki võimalikke looduslikke ressursse (sööda tootmine, karjamaal karjatamine, rohesööt, teravilja ja liblikõieliste taimede kasvatamine), mis võimaldab koos praeguste kasvatustavadega tagada kasutatava piima kvaliteedi (rasvasisaldus, valgusisaldus, piima looduslik mikrofloora).

Juustutootjad kasutavad juustu tootmisel spetsiifilist oskusteavet, et tõsta esile kasutatava piima kvaliteeti, seda eelkõige kohaliku mikrobioloogilise mikrofloora säilitamise kaudu. Laagerdajatel on olemas oskusteave, et juhtida mikrofloora arengut juustu pinnal täpselt kindlaksmääratud temperatuuri, õhuniiskuse ja kestuse abil.

Nimetatud inimtegurid on seega geograafilises piirkonnas tänaseni säilinud.

Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ eripära on see, et juust on valmistatud toorest täiskitsepiimast ja on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline. Juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka õrnalt sinakas. Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline. Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav. Juustu aroomis domineerivad on piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse.

Toote eriomaduste ning geograafilise piirkonna looduslike ja inimtegurite vaheline seos põhineb eelkõige kliimal ja geoloogilistel teguritel, mis selgitavad, miks toimib selline sektor Brenne’i suveti kuival põllumajanduspiirkonnas, kus parimaks maa kasutamise viisiks on pikka aega olnud ja on ka praegu söödakultuuride kasvatamine. Need söödakultuurid on jätkuvalt kitsede mitmekesise toidusedeli aluseks ning kitsepiim tagab juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ eripärased omadused. Kasutades geograafilises piirkonnas esinevaid eri liiki muldasid võimalikult hästi ära, suutsid Brenne’i kitsekasvatajad toota kvaliteetset kitsepiima, mida kasutatakse juustu tootmiseks, mida toodeti algselt ainult oma pere tarbeks.

Algselt talumajapidamises levinud tootmisviisiga seonduvad piiratud võimalused on põhjus, miks kasutatakse toorest täispiima ja konkreetset piimatöötlemise tehnoloogiat.

Tootjad on lisaks välja töötanud erilise püramiidikujulise vormi, mille kuju on inspireeritud Pouligny-Saint-Pierre’i kiriku kellatornist. Terava tipuga püramiidikujulise vormi kasutamine annab juustule selle ainulaadse kuju, mis on juustu visuaalse identiteedi oluline osa ja mängib juustu tekstuuri kujunemisel tähtsat rolli. Piimakalgendi vormimine selles traditsioonilises vormis tänapäevase tootmistehnika kohaselt, mis tugineb põllumajandustootjate traditsioonilisele oskusteabele (starterkultuuri või eelmisel kalgendamisel tekkinud vadaku lisamine, kalgendi vormimine väikese kulbiga, aeglane loomulik nõrutamine, kuiva soolaga soolamine), mida tänapäeval kohaldavad kõik tootjad, võimaldab saada struktureeritud ja hästi nõrutatud kalgendi, mis annab juustule sellele omase sulava ja kreemja tekstuuri. See tekstuur ning juustu tasakaalustatud maitseomadused ja juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiima, seente ja sarapuupähklite nüansse, ilmnevad tänu laagerdaja tähelepanelikule tööle vähemalt 10päevase laagerdumise järel (väikese juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral 9päevase laagerdumise järel), mis soodustab usja mustriga elevandiluuvalge või sinaka kooriku teket.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/49

---

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust

Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku pikendamine

(2020/C 193/12)

13. detsembril 2019 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 kohase taotluse.

Taotluse esitas ettevõtja SJ AB ja see käsitleb reisijate raudteeveo teenuse osutamist Rootsis. Asjaomane teade avaldati 17. veebruaril 2020 väljaandes ELT C 53 lk 11. Algselt kehtestatud tähtpäev oli 3. juuli 2020.

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa lõike 1 neljandale lõigule võib komisjon tähtaega erandit käsitleva taotluse esitaja nõusolekul pikendada. Võttes arvesse ettevõtja SJ AB taotlust esitada täiendavat teavet ja komisjoni nõusolekut, pikendatakse tähtaega, mille jooksul komisjon peab tegema kõnealuse taotluse kohta otsuse, 19 tööpäeva võrra.

Seega on lõplik tähtaeg 31. juulil 2020.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---