# Euroopan unionin C 212I/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 212I |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta26. kesäkuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 212I

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta26. kesäkuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2020/C 212 I/01 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tuloksista Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2020/C 212 I/01

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tuloksista Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2020/C 212 I/02 | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2020, neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5 varainhoitovuodeksi 2020 | 7 |
| 2020/C 212 I/03 | Neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa | 9 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2020/C 212 I/02

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2020, neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5 varainhoitovuodeksi 2020

7

2020/C 212 I/03

Neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa

9

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 26.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CI 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CI 212/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tuloksista

Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027

(2020/C 212 I/01)

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 annetussa päätöslauselmassa (1) esitetään EU:n tasolla jatkossa toteutettavan nuorisoalan yhteistyön yleiset tavoitteet, ohjaavat periaatteet ja perusta, ja siinä painotetaan erityisesti EU:n nuorisodialogia, tulevien kansallisten toimien suunnitelmaa, eurooppalaisia nuorisotavoitteita sekä EU:n (nuorisoalan) työsuunnitelmaa 2019–2021, jossa esitellään nykyisen ja tulevan puheenjohtajakolmikon toimet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Strategiassa todetaan, että nuorissa on paljon potentiaalia. Sen tavoitteena on antaa nuorille mahdollisuus olla oman elämänsä arkkitehteja. Se kannustaa nuoria ja antaa heille tarvittavat resurssit, jotta heistä voisi tulla aktiivisia kansalaisia ja jotta he voisivat osallistua poliittiseen päätöksentekoon ja saada aikaan myönteisiä muutoksia nuorisopolitiikassa ja muilla asiaan liittyvillä politiikan aloilla paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevista suuntaviivoista annetussa päätöslauselmassa (2) määritellään tärkeimmät toimijat, niiden tehtävät sekä organisaatiokehys. |
| --- | --- |

3.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 4. | Romanian, Suomen ja Kroatian puheenjohtajakausille ajoittuvan EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen yhteinen teema ”Mahdollisuuksien luominen nuorille” on erittäin osallistava prosessi, jonka tulokset perustuvat kansallisista ja eurooppalaisista kuulemisista sekä EU:n nuorisokonferensseista saatuun palautteeseen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tässä päätöslauselmassa otetaan huomioon EU:n nuorisodialogin 7. kierroksella kootut nuorten mielipiteet ja odotukset ja ehdotetaan konkreettisia poliittisia toimenpiteitä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon kunkin jäsenvaltion työmarkkinaosapuolten rooli ja riippumattomuus kansallisten käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Puheenjohtajavaltio Romania keskittyi tarkastelemaan niitä työn tulevaisuuteen liittyviä haasteita, joita nuoret kohtaavat alateemassa ”Laatutyöpaikkoja kaikille”, joka liittyy suoraan eurooppalaiseen nuorisotavoitteeseen nro 7 ”Laatutyöpaikkoja kaikille”. Samaan aikaan puheenjohtajavaltio Romania kehitti menetelmän ja temaattisen kehyksen, joiden avulla työryhmät voivat suunnitella paikallista, kansallista ja eurooppalaista dialogiaan. Bukarestissa (maaliskuussa 2019) järjestetyssä EU:n nuorisokonferenssissa käytyjen valtuuskuntien keskustelujen jälkeen uusien kansallisten kuulemisten pohjaksi laadittiin ohjaavia kysymyksiä, jotka Romanian, Suomen ja Kroatian puheenjohtajakolmikko viimeisteli yhteistyössä eurooppalaisen ohjausryhmän kanssa (3). Neuvosto hyväksyi toukokuussa 2019 päätelmät ”Nuoret ja työn tulevaisuus” (4). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Puheenjohtajavaltio Suomi korosti nuorisotyön laadun parantamista alateemassa ”Laadukasta nuorisotyötä kaikille”. Helsingissä (heinäkuussa 2019) järjestetyn EU:n nuorisokonferenssin yhteydessä se laati nuorisotyöntekijöitä koskevia vaatimuksia laadukkaan nuorisotyön tarjoamiseksi eri yhteyksissä ja erilaisten eurooppalaisten nuorisotavoitteiden saavuttamiseksi (5). Nuorisotyöntekijöiden koulutusta käsiteltiin myös neuvoston marraskuussa 2019 hyväksymissä päätelmissä nuorisotyöntekijöiden koulutuksesta (6). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Puheenjohtajavaltio Kroatian alateemassa tarkasteltiin maaseutualueiden nuorten mahdollisuuksia eurooppalaisen nuorisotavoitteen nro 6 ”Maaseutunuorten tukeminen” mukaisesti. Zagrebissa (maaliskuussa 2020) järjestetyssä EU:n nuorisokonferenssissa keskusteltiin edelleen EU:n nuorisodialogin kuulemisten tuloksista ja esitettiin niitä koskevia ehdotuksia sekä suosituksia täytäntöönpanon jatkamiseksi kunkin kolmen alateeman osalta. Konferenssin tuloksia hyödynnettiin päätelmissä nuorten mahdollisuuksien lisäämisestä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla (7). |
| --- | --- |

8.

OVAT TYYTYVÄISIÄ SEURAAVAAN:

| 9. | Kansallisten työryhmien ja eurooppalaisen työryhmän EU:n nuorisodialogin puitteissa toteuttamiin laajoihin kuulemisiin vastasi yli 56 000 aktiivista nuorta eri puolilla Euroopan unionia. Kuulemisissa käytettiin kyselyjä, kohderyhmiä, laajoja nuorisodialogitapahtumia, työpajoja, osallistavaa toimintatutkimusta ja osallistavia visuaalisia menetelmiä. Innovatiivinen lähestymistapa auttoi lisäämään osallistumista. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Romanian, Suomen ja Kroatian puheenjohtajakolmikon aikana järjestettyjen EU:n nuorisokonferenssien tuloksiin sekä EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen ”Mahdollisuuksien luominen nuorille” tuloksiin (8), mukaan lukien alateemat ”Laatutyöpaikkoja kaikille”, ”Laadukasta nuorisotyötä kaikille” ja ”Maaseutualueiden nuorten mahdollisuudet”, kuuluu joukko nuorten laatimia keskeisiä suosituksia, jotka on sisällytetty soveltuvilta osin jäljempänä esitettyihin kehotuksiin (9). |
| --- | --- |

10.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN:

| 11. | ”Laatutyöpaikkoja kaikille”






  a) | edistämään ja helpottamaan nuorten oikeudenmukaista kohtelua työmarkkinoilla ja pyrkimään siihen, että kaikenlainen syrjintä ja eriarvoisuus työpaikalla poistetaan; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

edistämään ja helpottamaan nuorten oikeudenmukaista kohtelua työmarkkinoilla ja pyrkimään siihen, että kaikenlainen syrjintä ja eriarvoisuus työpaikalla poistetaan;

| b) | varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet kehittää työmarkkinoiden tarpeita vastaavia taitoja, jotta parannetaan mahdollisuuksia päästä laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin, joissa työolot ovat oikeudenmukaiset ja terveelliset; |
| --- | --- |

b)

varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet kehittää työmarkkinoiden tarpeita vastaavia taitoja, jotta parannetaan mahdollisuuksia päästä laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin, joissa työolot ovat oikeudenmukaiset ja terveelliset;

| c) | edistämään nuorten ja asiaankuuluvien työmarkkinatoimijoiden erityiskoulutusta ja -tiedotusta nuorten työntekijöiden oikeuksista; |
| --- | --- |

c)

edistämään nuorten ja asiaankuuluvien työmarkkinatoimijoiden erityiskoulutusta ja -tiedotusta nuorten työntekijöiden oikeuksista;

| d) | edistämään ja suojelemaan nuorten terveyttä edistäviä elämäntapoja (mielenterveys mukaan luettuna) luomalla edellytyksiä työmarkkinoilla selviytymiselle ja nuorten työhyvinvoinnille; |
| --- | --- |

d)

edistämään ja suojelemaan nuorten terveyttä edistäviä elämäntapoja (mielenterveys mukaan luettuna) luomalla edellytyksiä työmarkkinoilla selviytymiselle ja nuorten työhyvinvoinnille;

| e) | edistämään asianmukaisia työoloja, mukaan lukien tarvittaessa joustavia työjärjestelyjä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantamiseksi (10); |
| --- | --- |

e)

edistämään asianmukaisia työoloja, mukaan lukien tarvittaessa joustavia työjärjestelyjä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantamiseksi (10);

| f) | toteuttamaan toimia sellaisten työsuhteiden ehkäisemiseksi, jotka voivat johtaa epävarmoihin työoloihin ja nuorten työntekijöiden haavoittuvuuteen ja epävarmuuteen; |
| --- | --- |

f)

toteuttamaan toimia sellaisten työsuhteiden ehkäisemiseksi, jotka voivat johtaa epävarmoihin työoloihin ja nuorten työntekijöiden haavoittuvuuteen ja epävarmuuteen;

| g) | sitoutumaan suojelemaan nuorten työntekijöiden oikeuksia ottaen huomioon työn muuttuva luonne ja edistämään nuorten mahdollisuuksia saada riittävää sosiaalista suojelua ottaen samalla huomioon heidän erilaiset taustansa; |
| --- | --- |

g)

sitoutumaan suojelemaan nuorten työntekijöiden oikeuksia ottaen huomioon työn muuttuva luonne ja edistämään nuorten mahdollisuuksia saada riittävää sosiaalista suojelua ottaen samalla huomioon heidän erilaiset taustansa;

| h) | sisällyttämään kansallisiin koulutus- ja osaamispolitiikkoihin edelleen elinikäisen oppimisen avaintaidot sekä ne työmarkkinoiden tarpeiden kannalta merkitykselliset käytännölliset, ammatilliset ja monialaiset taidot, jotka nuorten olisi hallittava; |
| --- | --- |

h)

sisällyttämään kansallisiin koulutus- ja osaamispolitiikkoihin edelleen elinikäisen oppimisen avaintaidot sekä ne työmarkkinoiden tarpeiden kannalta merkitykselliset käytännölliset, ammatilliset ja monialaiset taidot, jotka nuorten olisi hallittava;

| i) | parantamaan nuorten mahdollisuuksia hyödyntää työssäoppimisen mahdollisuuksia, kuten työharjoittelua, oppisopimuskoulutusta, kansainvälistä koulutusta ja työn seuraamista – myös niiden nuorten, jotka eivät voi käyttää näitä mahdollisuuksia taloudellisten rajoitteiden vuoksi – ja tarjoamaan asianmukaista tukea oppimisohjelmien aikana; |
| --- | --- |

i)

parantamaan nuorten mahdollisuuksia hyödyntää työssäoppimisen mahdollisuuksia, kuten työharjoittelua, oppisopimuskoulutusta, kansainvälistä koulutusta ja työn seuraamista – myös niiden nuorten, jotka eivät voi käyttää näitä mahdollisuuksia taloudellisten rajoitteiden vuoksi – ja tarjoamaan asianmukaista tukea oppimisohjelmien aikana;

| j) | edistämään nuorille suunnattua uraohjausta, neuvontaa ja palveluja ja ammatillisia uudelleenkoulutusmahdollisuuksia ennen työuraa ja sen aikana yhteistyössä työnantajien kanssa ja erilaisilla mentorointiohjelmilla, kuten nuorille yhteiskunnallisille yrittäjille suunnatuilla ohjelmilla; |
| --- | --- |

j)

edistämään nuorille suunnattua uraohjausta, neuvontaa ja palveluja ja ammatillisia uudelleenkoulutusmahdollisuuksia ennen työuraa ja sen aikana yhteistyössä työnantajien kanssa ja erilaisilla mentorointiohjelmilla, kuten nuorille yhteiskunnallisille yrittäjille suunnatuilla ohjelmilla;

| k) | edistämään mahdollisuutta toistaiseksi voimassa oleviin työsopimuksiin toteuttamalla nuorten työllisyyttä edistäviä EU:n ja jäsenvaltioiden pitkän aikavälin hankkeita asianmukaisten työllistymismahdollisuuksien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

k)

edistämään mahdollisuutta toistaiseksi voimassa oleviin työsopimuksiin toteuttamalla nuorten työllisyyttä edistäviä EU:n ja jäsenvaltioiden pitkän aikavälin hankkeita asianmukaisten työllistymismahdollisuuksien varmistamiseksi.

| 12. | ”Laadukasta nuorisotyötä kaikille”






  a) | edistämään nuorisotyötä koskevan tutkimuksen, tiedon ja asiantuntemuksen saatavuutta ja panemaan täytäntöön nuorisotyötä koskevissa EU:n toimintapoliittisissa asiakirjoissa ehdotetut periaatteet ja toimenpiteet, jotta nuorisotyön laatua, saatavuutta ja tunnustamista voidaan edelleen kehittää kaikilla tasoilla; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

edistämään nuorisotyötä koskevan tutkimuksen, tiedon ja asiantuntemuksen saatavuutta ja panemaan täytäntöön nuorisotyötä koskevissa EU:n toimintapoliittisissa asiakirjoissa ehdotetut periaatteet ja toimenpiteet, jotta nuorisotyön laatua, saatavuutta ja tunnustamista voidaan edelleen kehittää kaikilla tasoilla;

| b) | tukemaan ja helpottamaan pääsyä laadukkaan nuorisotyön piiriin jatkamalla yhteistyötä epävirallisen oppimisen ja virallisten oppilaitosten välillä sekä lisäämällä näkyvyyttä; |
| --- | --- |

b)

tukemaan ja helpottamaan pääsyä laadukkaan nuorisotyön piiriin jatkamalla yhteistyötä epävirallisen oppimisen ja virallisten oppilaitosten välillä sekä lisäämällä näkyvyyttä;

| c) | edistämään nuorisotyön laatustandardeja ja muita nuorisotyön laadunvarmistuskehyksiä; |
| --- | --- |

c)

edistämään nuorisotyön laatustandardeja ja muita nuorisotyön laadunvarmistuskehyksiä;

| d) | edistämään nuorisoalan ja muiden nuorten elämän kannalta tärkeiden alojen välistä monialaista ja moniammatillista yhteistyötä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

d)

edistämään nuorisoalan ja muiden nuorten elämän kannalta tärkeiden alojen välistä monialaista ja moniammatillista yhteistyötä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla;

| e) | edistämään edelleen digitaalista nuorisotyötä, mukaan lukien digitaaliset alustat ja älykkäät ratkaisut, jotka voivat osaltaan parantaa nuorten digitaalisten taitojen ja osaamisen yleistä tasoa; sekä muita nuorisotyön muotoja ja tiloja, kuten nuorisokeskuksia, tiedotuspisteitä ja nuorisotyön toimipisteitä kouluissa ja korkeakouluissa; |
| --- | --- |

e)

edistämään edelleen digitaalista nuorisotyötä, mukaan lukien digitaaliset alustat ja älykkäät ratkaisut, jotka voivat osaltaan parantaa nuorten digitaalisten taitojen ja osaamisen yleistä tasoa; sekä muita nuorisotyön muotoja ja tiloja, kuten nuorisokeskuksia, tiedotuspisteitä ja nuorisotyön toimipisteitä kouluissa ja korkeakouluissa;

| f) | lisäämään toimia nuorisotyöntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja motivoimiseksi parantamalla heidän työolojaan ja varmistamalla oikeudenmukainen palkka (11). |
| --- | --- |

f)

lisäämään toimia nuorisotyöntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja motivoimiseksi parantamalla heidän työolojaan ja varmistamalla oikeudenmukainen palkka (11).

| g) | edistämään edelleen nuorisotyön tärkeää roolia nuorten aktiivisen osallistumisen tukemisessa; |
| --- | --- |

g)

edistämään edelleen nuorisotyön tärkeää roolia nuorten aktiivisen osallistumisen tukemisessa;

| h) | kannustamaan nuoria osallistumaan nuorisotyön eri muotoihin ja muovaamaan niitä; |
| --- | --- |

h)

kannustamaan nuoria osallistumaan nuorisotyön eri muotoihin ja muovaamaan niitä;

| i) | edistämään osallistavampaa nuorisotyötä nuorisotyöntekijöiden erityisellä, monipuolisella ja jatkuvalla koulutuksella, joka kattaa myös heikommassa asemassa olevien ryhmien tarpeet. Tätä voidaan tarvittaessa täydentää etsivällä nuorisotyöllä. |
| --- | --- |

i)

edistämään osallistavampaa nuorisotyötä nuorisotyöntekijöiden erityisellä, monipuolisella ja jatkuvalla koulutuksella, joka kattaa myös heikommassa asemassa olevien ryhmien tarpeet. Tätä voidaan tarvittaessa täydentää etsivällä nuorisotyöllä.

| 13. | ”Maaseutualueiden nuorten mahdollisuudet” (12)







  a) | parantamaan yhteyksiä, jotta nuorten olisi helpompi käyttää koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia sekä muita tarvittavia palveluja, vapaa-ajan toiminta mukaan luettuna, esimerkiksi parantamalla julkista liikennettä, myös ympäristöystävällisiä vaihtoehtoja, ja mahdollisuuksien mukaan yksityisten liikennevälineiden yhteiskäyttöä; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

parantamaan yhteyksiä, jotta nuorten olisi helpompi käyttää koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia sekä muita tarvittavia palveluja, vapaa-ajan toiminta mukaan luettuna, esimerkiksi parantamalla julkista liikennettä, myös ympäristöystävällisiä vaihtoehtoja, ja mahdollisuuksien mukaan yksityisten liikennevälineiden yhteiskäyttöä;

| b) | edistämään paikallisyhteisöjen tarpeita vastaavia ammattiuria ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, esimerkiksi tarjoamalla apurahoja tai ohjelmia tai asiaankuuluvaa lisätietoa; |
| --- | --- |

b)

edistämään paikallisyhteisöjen tarpeita vastaavia ammattiuria ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, esimerkiksi tarjoamalla apurahoja tai ohjelmia tai asiaankuuluvaa lisätietoa;

| c) | tutkimaan työn eri muotoja ja edistämään maaseutualueita sopivina paikkoina uusille yrityksille, startup-yrityksille ja vihreille työpaikoille (13)
  , mukaan lukien kestävä maanviljely ja siihen liittyvä maataloustoiminta. Etsimään tarvittaessa parempia yhteyksiä koulutusmahdollisuuksien ja maatalousalan kysymysten välillä esimerkiksi harjoittelu- ja yrittäjyysohjelmien avulla; |
| --- | --- |

c)

tutkimaan työn eri muotoja ja edistämään maaseutualueita sopivina paikkoina uusille yrityksille, startup-yrityksille ja vihreille työpaikoille (13)
  , mukaan lukien kestävä maanviljely ja siihen liittyvä maataloustoiminta. Etsimään tarvittaessa parempia yhteyksiä koulutusmahdollisuuksien ja maatalousalan kysymysten välillä esimerkiksi harjoittelu- ja yrittäjyysohjelmien avulla;

| d) | harkitsemaan nuorille kannustimia ja tukea, jotta heidän olisi helpompi jäädä paikallisyhteisöihinsä opintojensa ajaksi ja niiden jälkeen, ja helpottamaan siirtymistä koulutuksesta työelämään; |
| --- | --- |

d)

harkitsemaan nuorille kannustimia ja tukea, jotta heidän olisi helpompi jäädä paikallisyhteisöihinsä opintojensa ajaksi ja niiden jälkeen, ja helpottamaan siirtymistä koulutuksesta työelämään;

| e) | helpottamaan tiedonsaantia työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksista, myös nuorten yrittäjyysohjelmiin liittyvistä mahdollisuuksista, sekä asiaankuuluvista EU:n ohjelmista, kuten Euroopan solidaarisuusjoukoista ja Erasmus+-ohjelmasta, uusien mahdollisuuksien luomiseksi henkilökohtaiselle ja ammatilliselle kehittymiselle; |
| --- | --- |

e)

helpottamaan tiedonsaantia työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksista, myös nuorten yrittäjyysohjelmiin liittyvistä mahdollisuuksista, sekä asiaankuuluvista EU:n ohjelmista, kuten Euroopan solidaarisuusjoukoista ja Erasmus+-ohjelmasta, uusien mahdollisuuksien luomiseksi henkilökohtaiselle ja ammatilliselle kehittymiselle;

| f) | lisäämään nuorten osallistumismahdollisuuksia erilaisin keinoin, joita voivat olla esimerkiksi paikallinen ja alueellinen nuorisotyö, vapaaehtoistyö, nuorisotilojen luominen ja digitaalisten välineiden saatavuuden parantaminen; |
| --- | --- |

f)

lisäämään nuorten osallistumismahdollisuuksia erilaisin keinoin, joita voivat olla esimerkiksi paikallinen ja alueellinen nuorisotyö, vapaaehtoistyö, nuorisotilojen luominen ja digitaalisten välineiden saatavuuden parantaminen;

| g) | edistämään tarvittaessa erilaisia nuorisoon liittyviä palveluja hajautetummilla nuorisotyöpalveluilla, -tiloilla ja nuorille tarkoitetuilla tiedotuspisteillä; |
| --- | --- |

g)

edistämään tarvittaessa erilaisia nuorisoon liittyviä palveluja hajautetummilla nuorisotyöpalveluilla, -tiloilla ja nuorille tarkoitetuilla tiedotuspisteillä;

| h) | edistämään myönteisiä mielikuvia ja narratiiveja maaseutualueista sekä maaseudun tavoista ja perinteistä. |
| --- | --- |

h)

edistämään myönteisiä mielikuvia ja narratiiveja maaseutualueista sekä maaseudun tavoista ja perinteistä.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN:

| 14. | ”Laatutyöpaikkoja kaikille”






  a) | edistämään epävirallisen oppimisen menetelmiä ja tutkimaan tapoja, joilla voidaan varmistaa epävirallisen koulutuksen ja oppimisen ja vapaaehtoistoiminnan virallinen tunnustaminen. Esimerkiksi Youthpass-todistusta ja vastaavia käytettävissä olevia välineitä voidaan parantaa; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

edistämään epävirallisen oppimisen menetelmiä ja tutkimaan tapoja, joilla voidaan varmistaa epävirallisen koulutuksen ja oppimisen ja vapaaehtoistoiminnan virallinen tunnustaminen. Esimerkiksi Youthpass-todistusta ja vastaavia käytettävissä olevia välineitä voidaan parantaa;

| b) | tukemaan ja helpottamaan edelleen nuorten merkityksellistä osallistumista työmarkkinapolitiikan kehittämiseen ja arviointiin kiinnittäen erityistä huomiota nuorisotakuun kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

b)

tukemaan ja helpottamaan edelleen nuorten merkityksellistä osallistumista työmarkkinapolitiikan kehittämiseen ja arviointiin kiinnittäen erityistä huomiota nuorisotakuun kehittämiseen ja täytäntöönpanoon.

| 15. | ”Laadukasta nuorisotyötä kaikille”






  a) | harkitsemaan toimenpiteitä laadukkaan nuorisotyön kehittämiseksi edelleen esimerkiksi laatustandardien ja muiden laadunvarmistuskehysten avulla, antamalla lisää tunnustusta sekä edistämällä nuorisotutkimusta ja digitaalisia taitoja ja osaamista; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

harkitsemaan toimenpiteitä laadukkaan nuorisotyön kehittämiseksi edelleen esimerkiksi laatustandardien ja muiden laadunvarmistuskehysten avulla, antamalla lisää tunnustusta sekä edistämällä nuorisotutkimusta ja digitaalisia taitoja ja osaamista;

| b) | edistämään edelleen hyviä nuorisotyökäytäntöjä ja vaihtamaan kokemuksia niistä kaikkialla EU:ssa kaikin käytettävissä olevin keinoin, myös asiaankuuluvien EU:n ohjelmien, kuten Erasmus+-ohjelman, kautta; |
| --- | --- |

b)

edistämään edelleen hyviä nuorisotyökäytäntöjä ja vaihtamaan kokemuksia niistä kaikkialla EU:ssa kaikin käytettävissä olevin keinoin, myös asiaankuuluvien EU:n ohjelmien, kuten Erasmus+-ohjelman, kautta;

| c) | edistämään eri jäsenvaltioissa kansallisella tai alueellisella tasolla käytettyjä käytäntöjä ja välineitä. |
| --- | --- |

c)

edistämään eri jäsenvaltioissa kansallisella tai alueellisella tasolla käytettyjä käytäntöjä ja välineitä.

| 16. | ”Maaseutualueiden nuorten mahdollisuudet”






  a) | tukemaan nuorten merkityksellistä osallistumista käytettävissä olevin eri keinoin kaikilla tasoilla, esimerkiksi tukemalla paikallisia nuorisoneuvostoja tai maaseutualueiden nuorten edustusverkostoja ja luomalla synergioita asiaankuuluvien EU:n ohjelmien, kuten Leader-ohjelman (CLLD) (14)
  , Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja Erasmus+-ohjelman, sekä EU:n rakennevälineiden, kuten Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston, kanssa. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

tukemaan nuorten merkityksellistä osallistumista käytettävissä olevin eri keinoin kaikilla tasoilla, esimerkiksi tukemalla paikallisia nuorisoneuvostoja tai maaseutualueiden nuorten edustusverkostoja ja luomalla synergioita asiaankuuluvien EU:n ohjelmien, kuten Leader-ohjelman (CLLD) (14)
  , Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja Erasmus+-ohjelman, sekä EU:n rakennevälineiden, kuten Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston, kanssa.

| 17. | ottamaan tulevan nuorisopolitiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa huomioon ”EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen: EU:n nuorisodialogin tulokset jäsenvaltioissa ja kaikkialla Euroopassa – Mahdollisuuksien luominen nuorille” (15) synergiassa muiden nuoria koskevien politiikan alojen, kuten koulutuksen, työllisyyden, sosiaaliasioiden, kulttuurin, digitalisaation, ympäristön, ilmaston, urheilun ja terveyden, kanssa; ja tutkimaan uusia tapoja kehittää ja saavuttaa asiaankuuluvat eurooppalaiset nuorisotavoitteet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | antamaan EU:n nuorisodialogille etusijan ja näkyvyyttä ja edistämään sen tulosten täytäntöönpanoa sekä mahdollisuuksia nuorten osallistumiseen verkossa Euroopan nuorisoportaalin kautta ottaen huomioon, että vuoropuhelu on keskeinen Euroopan tason väline, jolla edistetään erilaisista taustoista tulevien nuorten merkityksellistä osallistumista ja parempaa yhteistyötä nuorisojärjestöjen, nuorisotutkijoiden ja poliittisten päättäjien sekä muiden asiaankuuluvien alojen sidosryhmien välillä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | vahvistamaan edelleen yhteistyötä EU:n nuorisodialogin täytäntöönpanoon osallistuvien sidosryhmien välillä, mukaan lukien puheenjohtajakolmikko, eurooppalainen ohjausryhmä, kansalliset työryhmät, valtiosta riippumattomat kansainväliset nuorisojärjestöt, jotta mukaan saadaan tarvittaessa eurooppalainen näkökulma, sekä Euroopan neuvoston ja EU:n nuorisokumppanuuden puitteissa muodostettu eurooppalaisten nuorisotutkijoiden pooli. |
| --- | --- |

19.

KEHOTTAVAT EUROOPAN KOMISSIOTA:

| 20. | ”Laatutyöpaikkoja kaikille”






  a) | kiinnittämään työllisyys- ja sosiaalipolitiikan kehittämisessä erityistä huomiota nuoriin, jotta helpotettaisiin nuorten pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin (mieluiten palkallisten) harjoittelujaksojen sekä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, myös oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten, välisen yhteistyön parantamisen ja osallistumisen avulla. |
| --- | --- | --- |

20.

a)

kiinnittämään työllisyys- ja sosiaalipolitiikan kehittämisessä erityistä huomiota nuoriin, jotta helpotettaisiin nuorten pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin (mieluiten palkallisten) harjoittelujaksojen sekä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, myös oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten, välisen yhteistyön parantamisen ja osallistumisen avulla.

| 21. | ”Laadukasta nuorisotyötä kaikille”






  a) | tiivistämään yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa nuorisotyöntekijöiden koulutuksen lisäämiseksi ja siten laadukkaan nuorisotyön parantamiseksi Euroopassa. |
| --- | --- | --- |

21.

a)

tiivistämään yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa nuorisotyöntekijöiden koulutuksen lisäämiseksi ja siten laadukkaan nuorisotyön parantamiseksi Euroopassa.

| 22. | ”Maaseutualueiden nuorten mahdollisuudet”






  a) | ottamaan huomioon Euroopan nuorisotavoitteet ja EU:n nuorisodialogin tulokset tutkiessaan synergioita asiaankuuluvien politiikka- ja ohjelma-alojen, kuten maatalous- ja nuorisopolitiikan, välillä esimerkiksi perustamalla monialaisia pilottiohjelmia eri alueiden nuorten mahdollisuuksien lisäämiseksi; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

ottamaan huomioon Euroopan nuorisotavoitteet ja EU:n nuorisodialogin tulokset tutkiessaan synergioita asiaankuuluvien politiikka- ja ohjelma-alojen, kuten maatalous- ja nuorisopolitiikan, välillä esimerkiksi perustamalla monialaisia pilottiohjelmia eri alueiden nuorten mahdollisuuksien lisäämiseksi;

| 23. | edistämään ja käyttämään EU:n nuorisodialogia EU:n tason välineenä nuorten kuulemiseksi esimerkiksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, eurooppalaisen ilmastosopimuksen ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

23.

TOTEAVAT VIELÄ SEURAAVAA:

| 24. | Kuulemisprosessissa olisi käytettävä monipuolisia osallistumismenetelmiä, jotta voidaan saada merkityksellisiä tuloksia ja parantaa nuorten tavoittamista, erityisesti niiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Silloin kun kuulemisprosesseja järjestetään maailmanlaajuisen kriisin (esim. covid-19) kaltaisessa vaikeassa tilanteessa, EU:n nuorisodialogin lisäksi on erittäin tärkeää käyttää monia erilaisia menetelmiä yhteiskunnan selviytymiskyvyn, osallistavuuden ja kestävyyden parantamiseksi. Nuorisoalan tutkijat olisi otettava mukaan tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

24.

Kuulemisprosessissa olisi käytettävä monipuolisia osallistumismenetelmiä, jotta voidaan saada merkityksellisiä tuloksia ja parantaa nuorten tavoittamista, erityisesti niiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Silloin kun kuulemisprosesseja järjestetään maailmanlaajuisen kriisin (esim. covid-19) kaltaisessa vaikeassa tilanteessa, EU:n nuorisodialogin lisäksi on erittäin tärkeää käyttää monia erilaisia menetelmiä yhteiskunnan selviytymiskyvyn, osallistavuuden ja kestävyyden parantamiseksi. Nuorisoalan tutkijat olisi otettava mukaan tarpeen mukaan.

| 25. | Tulevien puheenjohtajakolmikkojen olisi EU:n nuorisodialogin seuraavien kierrosten aikana pyrittävä tarpeen mukaan kehittämään edelleen Euroopan nuorisotavoitteiden valtavirtaistamista sekä monitasoista ja monialaista täytäntöönpanoa ja lisäämään niiden näkyvyyttä inspiraation lähteenä nuorille eurooppalaisille. |
| --- | --- |

25.

Tulevien puheenjohtajakolmikkojen olisi EU:n nuorisodialogin seuraavien kierrosten aikana pyrittävä tarpeen mukaan kehittämään edelleen Euroopan nuorisotavoitteiden valtavirtaistamista sekä monitasoista ja monialaista täytäntöönpanoa ja lisäämään niiden näkyvyyttä inspiraation lähteenä nuorille eurooppalaisille.

| 26. | Seuraavan puheenjohtajakolmikon, Saksan, Portugalin ja Slovenian, yleinen teemakohtainen prioriteetti on ”Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation”. |
| --- | --- |

26.

Seuraavan puheenjohtajakolmikon, Saksan, Portugalin ja Slovenian, yleinen teemakohtainen prioriteetti on ”Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation”.

Lähteet

| 1. | Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (16) |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (16)

| 2. | EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevat suuntaviivat (17) |
| --- | --- |

2.

EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevat suuntaviivat (17)

| 3. | Päätelmät nuorisotyöntekijöiden koulutuksesta (18) |
| --- | --- |

3.

Päätelmät nuorisotyöntekijöiden koulutuksesta (18)

| 4. | Päätelmät ”Nuoret ja työn tulevaisuus” (19) |
| --- | --- |

4.

Päätelmät ”Nuoret ja työn tulevaisuus” (19)

| 5. | EU:n nuorisodialogin 7. kierros: EU:n nuorisodialogin toimien tulokset jäsenvaltioissa ja koko Euroopassa – Mahdollisuuksien luominen nuorille (20) |
| --- | --- |

5.

EU:n nuorisodialogin 7. kierros: EU:n nuorisodialogin toimien tulokset jäsenvaltioissa ja koko Euroopassa – Mahdollisuuksien luominen nuorille (20)

| 6. | Mahdollisuuksien luominen nuorille – EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tulokset EU:n nuorisokonferenssista (Zagreb, 9.–11. maaliskuuta 2020) (21) |
| --- | --- |

6.

Mahdollisuuksien luominen nuorille – EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tulokset EU:n nuorisokonferenssista (Zagreb, 9.–11. maaliskuuta 2020) (21)

---

(1)  Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1).

(2)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevien suuntaviivojen antamiseksi (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 1).

(3)  Ks. EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevan päätöslauselman kohdat 8 ja 9 (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 2).

(4)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 28.

(5)  EU:n nuorisokonferenssin raportti: Youth work (education) in flux – contemporary challenges in an erratic Europe, Tomi Kiilakoski & Marko Kovacic.

(6)  EUVL C 412, 9.12.2019, s. 12.

(7)  EUVL C 193, 9.6.2020, s. 3.

(8)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(9)  Kursiivilla merkitty teksti.

(10)  Etätyö ja kotitoimisto ovat erityisen tärkeitä työmenetelmiä covid-19-pandemian tapaisissa kriisitilanteissa.

(11)  Sanotun kuitenkaan rajoittamatta työmarkkinaosapuolten roolia ja riippumattomuutta kansallisten käytäntöjen mukaisesti.

(12)  Tätä alateemaa on käsitelty laajemmin päätelmissä nuorten mahdollisuuksien lisäämisestä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla.

(13)  ”Vihreät työpaikat” ovat sellaista maatalouteen, valmistusteollisuuteen, tutkimukseen ja kehittämiseen, hallintoon ja palveluihin liittyvää työtä, joka edistää merkittävästi ympäristön laadun säilyttämistä tai ennallistamista (UNEP, 2018).

(14)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en#_edn1

(15)  Ks. alaviite 8.

(16)  EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1.

(17)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 1.

(18)  EUVL C 412, 9.12.2019, s. 12.

(19)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 28.

(20)  Ks. alaviite 8.

(21)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/creating_opportunities_for_youth_-_outcomes_report_27mar2020_v3.pdf

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 26.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CI 212/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CI 212/7

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2020,

neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5 varainhoitovuodeksi 2020

(2020/C 212 I/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| — | unionin talousarvio varainhoitovuodeksi 2020 hyväksyttiin lopullisesti 27 päivänä marraskuuta 2019 (2), |
| --- | --- |

—

unionin talousarvio varainhoitovuodeksi 2020 hyväksyttiin lopullisesti 27 päivänä marraskuuta 2019 (2),

| — | komissio toimitti 3 päivänä kesäkuuta 2020 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 5 varainhoitovuoden 2020 yleiseen talousarvioon, |
| --- | --- |

—

komissio toimitti 3 päivänä kesäkuuta 2020 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 5 varainhoitovuoden 2020 yleiseen talousarvioon,

| — | on tärkeää, että lisätalousarvioesitys nro 5/2020 voidaan hyväksyä nopeasti, jotta humanitaarista apua pakolaisille Jordaniassa, Libanonissa ja Turkissa voitaisiin jatkaa keskeytyksettä. Näin ollen on neuvoston työjärjestyksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti perusteltua lyhentää pöytäkirjassa N:o 1 olevan 4 artiklan mukaista kansallisille parlamenteille ilmoittamista koskevaa kahdeksan viikon määräaikaa, |
| --- | --- |

—

on tärkeää, että lisätalousarvioesitys nro 5/2020 voidaan hyväksyä nopeasti, jotta humanitaarista apua pakolaisille Jordaniassa, Libanonissa ja Turkissa voitaisiin jatkaa keskeytyksettä. Näin ollen on neuvoston työjärjestyksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti perusteltua lyhentää pöytäkirjassa N:o 1 olevan 4 artiklan mukaista kansallisille parlamenteille ilmoittamista koskevaa kahdeksan viikon määräaikaa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5 varainhoitovuodeksi 2020 vahvistettiin 24 päivänä kesäkuuta 2020.

Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivuston osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUVL L 57, 27.2.2020, s. 1.

2

---

| 26.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CI 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CI 212/9

---

Neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa

(2020/C 212 I/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

KOROSTAA SEURAAVAA:

| 1. | Covid-19-pandemia on vaikuttanut koulutusjärjestelmiin ja aiheuttanut niille ennennäkemätöntä painetta maailmanlaajuisesti ja kaikkialla unionissa. Se on muuttanut merkittävästi tapojamme oppia, opettaa, kommunikoida ja tehdä yhteistyötä koulutusyhteisöissä ja niiden välillä. Tämä on vaikuttanut niin oppijoihin (1), heidän perheisiinsä, opettajiin, kouluttajiin ja oppilaitosten johtajiin kuin koko yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pandemian puhkeamisesta lähtien jäsenvaltiot ja oppilaitokset ovat toteuttaneet merkittäviä toimia varmistaakseen oppijoiden ja henkilöstön turvallisuuden ja hyvinvoinnin sekä oppimis- ja opetustoiminnan jatkumisen turvatakseen oikeuden koulutukseen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hätätoimenpiteenä suurin osa jäsenvaltioista on päättänyt oppilaitosten laajoista sulkemisista samalla, kun käyttöön on otettu nopeasti vaihtoehtoisia toimintatapoja ja tuettu etäoppimista ja -opetusta erityisesti digitaalisin ratkaisuin. Muutos on tuonut mukanaan erilaisia haasteita, jotka kohdistuvat jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin ja sidosryhmiin, erityisesti oppijoihin, heidän perheisiinsä sekä opettajiin ja kouluttajiin, mutta se on myös tarjonnut arvokkaita oppimiskokemuksia ja nopeuttanut oppilaitosten digitalisaatiota. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Näissä poikkeusoloissa jäsenvaltiot ovat tehneet merkittävää yhteistyötä, osoittaneet solidaarisuutta ja tukeneet toisiaan kriisiaikana vaihtamalla säännöllisesti tietoja kansallisesta tilanteesta, haasteista ja suunnitelluista tai jo toteutetuista toimenpiteistä ja suunnitelmista sekä jakamalla mahdollisuuksien mukaan avoimesti oppiresursseja. |
| --- | --- |

4.

ON TIETOINEN SEURAAVASTA:

| 5. | Kriisin alkuvaiheessa useimpien jäsenvaltioiden oppilaitokset toimivat vielä totuttuun tapaan, ja niissä keskityttiin oppijoiden ja henkilöstön turvallisuuden varmistamiseen muun muassa ottamalla käyttöön suoja- ja hygieniatoimenpiteitä sekä antamalla tietoa ja ohjausta yhteistyössä kansallisten koulutus- ja terveysviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tilanteen edetessä oppilaitoksia suljettiin yhä enemmän useimmissa jäsenvaltioissa. Jotta oppimisprosessin jatkuminen voitaisiin varmistaa, jäsenvaltiot, oppilaitokset ja asianomaiset sidosryhmät ovat toteuttaneet merkittäviä toimia mukauttaakseen ja suunnitellakseen koulutussisältöä ja varmistaakseen sen käytön etäopetuksessa. Toimia on tuettu asiaankuuluvalla ohjeistuksella sekä joustavalla hallinnoinnilla, jatkuvalla seurannalla ja parannuksilla ja mukauttamalla lainsäädäntöä kansalliset olosuhteet huomioiden. Jäsenvaltioiden ja oppilaitosten lähtökohdat ovat saattaneet vaihdella koulutusjärjestelmien digitaalisen valmiuden osalta, mukaan luettuina digitaalisten oppimisvälineiden ja -materiaalien saatavuus sekä opettajien ja kouluttajien valmius antaa etäopetusta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Yksi keskeisimmistä haasteista on ollut osallisuuden ja sen varmistaminen, että kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet saada laadukasta etäopetusta. Joillakin oppijoilla, opettajilla, kouluttajilla ja perheillä ei välttämättä ole tarvittavia digitaalisia taitoja, mahdollisuutta käyttää tekniikkaa tai pääsyä internetiin, mikä voi haitata vakavasti erityisesti muita heikommista lähtökohdista sekä maaseudulta, syrjäisiltä alueilta ja voimakkaasti kaupungistuneilta alueilta tulevien oppijoiden oppimista. Lisäksi on erityisopetusta tarvitsevia oppijoita, joiden olisi saatava opinnoissaan neuvontaa ja lisätukea. Oppilaitosten sulkeminen on ollut erityisen haasteellista sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa oleville oppijoille, joilla ei välttämättä ole valmiuksia kotona opiskeluun ja joilla on yleensä oikeus maksuttomaan kouluateriaan, sekä oppijoille, jotka ovat vaarassa jättää koulunkäynnin kesken. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oppilaitokset ovat enemmän kuin paikkoja, joissa opiskellaan, opetetaan ja koulutetaan, sillä ne ovat myös turvallisia ympäristöjä, joihin liittyy tunne järjestyksestä ja yhteisöllisyydestä ja joissa on mahdollisuus sosiaaliseen kanssakäymiseen. Pandemian pelko ja erityisesti perheväkivallasta tai sen uhasta kärsiville vaikea sosiaalinen eristyneisyys aiheuttavat ahdistusta ja stressiä. Siksi on ollut olennaisen tärkeää tarjota ja antaa psykologista ja emotionaalista tukea, jotta voidaan varmistaa oppijoiden, heidän perheidensä sekä opettajien ja kouluttajien hyvinvointi sekä fyysinen ja henkinen terveys. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Opettajien ja kouluttajien on täytynyt sopeutua nopeasti lähiopetuksesta etäopetukseen siirtymiseen. Kohdennettua lisäkoulutusta on tarvittu, sillä kaikilla opettajilla ja kouluttajilla (2) ei ollut etäopetuksen tehokkaan järjestämisen ja tarjoamisen edellyttämää kokemusta, itseluottamusta, tietoja, taitoja ja osaamista. Opettajien sitoutuminen on usein käsittänyt oppituntien pitämisen lisäksi myös toimia, joilla varmistetaan oppijoiden edistyminen ja hyvinvointi. Tarve mukautua nopeasti uuteen työympäristöön on voinut lisätä opettajien työtaakkaa, mikä on heikentänyt heidän työ- ja yksityiselämänsä tasapainoa. Näissä olosuhteissa opettajat, kouluttajat ja tukihenkilöstö ovat osoittaneet erinomaista sitoutumista ja luovuutta ja suhtautuneet avoimesti yhteistyöhön, yhteiskehittämiseen ja vertaisoppimiseen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vaikka siirtyminen digitaaliseen opetukseen ja oppimiseen on ollut keskeisen tärkeää oppimisprosessin jatkumisen kannalta, digitaalinen opetus ei voi kokonaan korvata laadukasta lähiopetusta ja -oppimista. Lisäksi äkillinen siirtyminen digitaaliseen opetukseen ja oppimiseen oli monissa tapauksissa pikemminkin hätäratkaisu, eikä tapoja laajamittaisen digitaalisen etäopetuksen optimaaliseen tarjoamiseen ehditty suunnitella. Jotkut opettajat ja kouluttajat eivät olleet koskaan aiemmin opettaneet verkossa, ja vaikka heidän selviytymis- ja sopeutumiskykyään on kiitettävä, covid-19-pandemian yhteydessä koettua digitaalista etäopetusta ja -oppimista ei sen arvosta huolimatta olisi välttämättä pidettävä digitaalisen etäopetuksen yleisenä normina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Oppijoiden perheiden sekä opettajien ja kouluttajien välistä yhteistyötä on täytynyt lisätä ja etäopiskelun mahdollistamiseen on täytynyt sitoutua vahvemmin. Työtehtävien sekä lasten oppimisen tukemisen ja lastenhoitovelvoitteiden yhteensovittaminen on ollut vaativaa kotona työskenteleville vanhemmille ja huoltajille. Lisähaasteena niille vanhemmille ja huoltajille, jotka eivät ole pystyneet työskentelemään kotoa käsin, on ollut pienten lasten päivähoidon järjestäminen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Etäopiskeluympäristössä erityisen haastavaa on opetussuunnitelmien käytännön opintojaksojen toteuttaminen. Tämä koskee erityisesti ammatillista koulutusta, jossa käytännössä oppiminen muodostaa suuren osan opetussuunnitelmista. Ammatillisessa koulutuksessa olevat oppijat ovat saattaneet joutua muita heikompaan asemaan, koska kriisi on vaikuttanut useisiin työssäoppimiseen ja oppisopimuskoulutukseen osallistuviin työnantajiin. Tilanne on heikentänyt joissakin tapauksissa myös niiden oppisopimusoppilaiden toimeentuloa, jotka turvautuvat työnantajilta saataviin maksuihin ja korvauksiin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Erityisesti alhaisen osaamistason aikuisopiskelijoilla ei toisinaan ole digitaaliseen oppimiseen osallistumisen edellyttämiä tietoteknisiä taitoja, mikä voi heikentää heidän mahdollisuuksiaan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Yksi suurimmista haasteista on ollut opintosuoritusten arviointi ja pisteytys, ja jotkin jäsenvaltiot ovat suositelleet keskittymistä formatiiviseen arviointiin ja erilaisten oppimisolosuhteiden huomioon ottamista. Tämä liittyy haasteeseen saattaa lukuvuosi tehokkaasti päätökseen, mikä on erityisen tärkeää päättökokeiden ja loppututkintojen näkökulmasta, koska se vaikuttaa jatkossa eri koulutustasoille pääsyyn. Asiaankuuluvien koulutusalan sidosryhmien, myös laadunvarmistuksesta ja tutkintojen tunnustamisesta vastaavien viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten, välinen tiedonvaihto, yhteistyö ja vuoropuhelu voivat tältä osin muodostaa perustan hyödylliselle koordinoidulle toimintatavalle. Tämä voi olla erityisen hyödyllistä päätettäessä korkea-asteen oppilaitosten pääsyvaatimuksista ottaen asianmukaisesti huomioon niiden itsemääräämisoikeus ja kansalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pandemia on vaikuttanut myös oppimiseen liittyviin liikkuvuusmahdollisuuksiin Euroopassa ja kansainvälisesti. Monet oppilaitokset ovat kiinni, joten liikkuvuusohjelmiin osallistuvat opiskelijat ovat kohdanneet erilaisia ongelmia, jotka liittyvät liikkuvuusjakson jatkamiseen, majoituksen ja terveydenhuollon saantiin, oikeuteen saada apurahoja ja stipendejä sekä kotimaahan palaamiseen. Liikkuvuusohjelmiin osallistuvat opiskelijat ovat myös saattaneet usein kohdata vakavia sosioekonomisia vaikeuksia, jotka liittyvät perheiden tulonmenetyksiin covid-19-pandemian aiheuttaman työmarkkinakriisin seurauksena. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Monia Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen hanketoimia on lykätty tai peruttu, ja vasta suunnitteilla olleissa liikkuvuushankkeissa on kannustettu virtuaaliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kriisin terveys- ja sosioekonomisiin vaikutuksiin puuttumiseksi tarvittavien investointien lisäksi on tärkeää keskittää nykyiset investointiprioriteetit koulutukseen. Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää huomata, että korkealaatuinen koulutus lisää ratkaisevalla tavalla kansalaisten hyvinvointia ja henkilökohtaista ja ammatillista kehittymistä sekä parantaa yhteiskunnan ja talouden selviytymiskykyä, minkä lisäksi sillä on tärkeä rooli elpymisessä. Tämä on otettava huomioon laadittaessa Euroopan elvytyssuunnitelmaa. |
| --- | --- |

17.

TOTEAA SEURAAVAA:

| 18. | Näistä haasteista selviämiseksi jäsenvaltiot ja niiden oppilaitokset ovat kansallisten olosuhteidensa mukaisesti toteuttaneet nopeasti useita toimenpiteitä, kuten






  — | kehittäneet ja jakaneet keskenään kansallisella ja/tai oppilaitostasolla etäopiskeluun sopivia laadukkaita opetussisältöjä, -materiaaleja ja -käytäntöjä; |
| --- | --- | --- |

18.

—

kehittäneet ja jakaneet keskenään kansallisella ja/tai oppilaitostasolla etäopiskeluun sopivia laadukkaita opetussisältöjä, -materiaaleja ja -käytäntöjä;

| — | tukeneet virtuaalisia oppimisympäristöjä ja mahdollistaneet olemassa olevien verkko-oppimisalustojen käytön (tai kehittäneet uusia) ja ryhmäyhteistyön välineiden käytön; |
| --- | --- |

—

tukeneet virtuaalisia oppimisympäristöjä ja mahdollistaneet olemassa olevien verkko-oppimisalustojen käytön (tai kehittäneet uusia) ja ryhmäyhteistyön välineiden käytön;

| — | käyttäneet televisiolähetyksiä ja muuta mediaa opetussisältöjen välittämiseen; |
| --- | --- |

—

käyttäneet televisiolähetyksiä ja muuta mediaa opetussisältöjen välittämiseen;

| — | laatineet erilaisia suuntaviivoja ja ohjeita etäopiskeluun osallistumisesta ja etäopetuksen tarjoamisesta, esimerkiksi digitaalisten välineiden turvallisesta käytöstä ja verkkoarvioinnista; |
| --- | --- |

—

laatineet erilaisia suuntaviivoja ja ohjeita etäopiskeluun osallistumisesta ja etäopetuksen tarjoamisesta, esimerkiksi digitaalisten välineiden turvallisesta käytöstä ja verkkoarvioinnista;

| — | antaneet kohdennettua ammatillista täydennyskoulutusta opettajille, kouluttajille ja muulle opetushenkilöstölle; |
| --- | --- |

—

antaneet kohdennettua ammatillista täydennyskoulutusta opettajille, kouluttajille ja muulle opetushenkilöstölle;

| — | tunnistaneet oppijoita, jotka eivät pysty osallistumaan etäoppimiseen, ja tavoittaneet heidät tarjoamalla tarvittavat laitteet ja internetyhteydet erityisesti maantieteellisesti eristyneiltä tai sosioekonomisesti muita heikommilta alueilta ja heikommista lähtökohdista tuleville oppijoille sekä tarvittaessa jakaneet painettua opetusmateriaalia; |
| --- | --- |

—

tunnistaneet oppijoita, jotka eivät pysty osallistumaan etäoppimiseen, ja tavoittaneet heidät tarjoamalla tarvittavat laitteet ja internetyhteydet erityisesti maantieteellisesti eristyneiltä tai sosioekonomisesti muita heikommilta alueilta ja heikommista lähtökohdista tuleville oppijoille sekä tarvittaessa jakaneet painettua opetusmateriaalia;

| — | antaneet kohdennettua tukea erityisopetusta tarvitseville oppijoille; |
| --- | --- |

—

antaneet kohdennettua tukea erityisopetusta tarvitseville oppijoille;

| — | lisänneet digitaalisen sisällön saatavuutta kirjastoissa; |
| --- | --- |

—

lisänneet digitaalisen sisällön saatavuutta kirjastoissa;

| — | tarjonneet aterioita sosioekonomisesti muita heikommista lähtökohdista tuleville oppijoille; |
| --- | --- |

—

tarjonneet aterioita sosioekonomisesti muita heikommista lähtökohdista tuleville oppijoille;

| — | tarjonneet erilaisia psykologisen tuen muotoja oppijoille, perheille sekä opettajille ja kouluttajille; |
| --- | --- |

—

tarjonneet erilaisia psykologisen tuen muotoja oppijoille, perheille sekä opettajille ja kouluttajille;

| — | varmistaneet päivähoidon pienille lapsille, joiden vanhemmat ja huoltajat eivät ole voineet työskennellä kotoa käsin, erityisesti keskeisille työntekijöille kriittisillä aloilla, kuten terveyspalveluissa; |
| --- | --- |

—

varmistaneet päivähoidon pienille lapsille, joiden vanhemmat ja huoltajat eivät ole voineet työskennellä kotoa käsin, erityisesti keskeisille työntekijöille kriittisillä aloilla, kuten terveyspalveluissa;

| — | tarjonneet erilaisia tukimuotoja sekä muualta tuleville että muualle lähteville liikkuvuusohjelmiin osallistuville opiskelijoille; |
| --- | --- |

—

tarjonneet erilaisia tukimuotoja sekä muualta tuleville että muualle lähteville liikkuvuusohjelmiin osallistuville opiskelijoille;

| — | antaneet säännöllisesti tietoa oppijoille, opettajille ja kouluttajille, oppilaitoksille, perheille ja muille asiaankuuluville sidosryhmille; |
| --- | --- |

—

antaneet säännöllisesti tietoa oppijoille, opettajille ja kouluttajille, oppilaitoksille, perheille ja muille asiaankuuluville sidosryhmille;

| — | kehittäneet yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen sekä yritysten kanssa, mukaan lukien televiestintäyritykset ja internetpalvelujen tarjoajat ja kustantajat, jotka ovat joissakin tapauksissa tarjonneet materiaaleja ja välineitä maksutta. |
| --- | --- |

—

kehittäneet yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen sekä yritysten kanssa, mukaan lukien televiestintäyritykset ja internetpalvelujen tarjoajat ja kustantajat, jotka ovat joissakin tapauksissa tarjonneet materiaaleja ja välineitä maksutta.

| — | tukeneet ja kannustaneet mahdollisuuksien mukaan liikuntaa ja fyysisiä aktiviteetteja turvatoimet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

—

tukeneet ja kannustaneet mahdollisuuksien mukaan liikuntaa ja fyysisiä aktiviteetteja turvatoimet huomioon ottaen.

| 19. | Vastauksena covid-19-kriisiin komissio tarjosi mahdollisuuksia lisätä joustavuutta Erasmus+ -ohjelman täytäntöönpanossa ja käytännön neuvontaa Erasmus+ -ohjelmaan osallistuville sekä kansallisille virastoille. Neuvostossa toteutettujen toimien lisäksi komissio on helpottanut jäsenvaltioiden välisiä yhteistyö- ja tiedonvaihtomahdollisuuksia. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kun rajoituksia mahdollisesti puretaan terveysviranomaisten suosituksesta tilanteen kehittyessä, oppilaitosten ja työpaikalla tapahtuvaa oppimista tarjoavien yritysten uudelleen avaamisesta herää lisäkysymyksiä. Ne liittyvät muun muassa organisatorisiin ja turvallisuustoimenpiteisiin, erityisesti lähikontaktien välttämiseen, puhtaanapitoon ja hygieniaan. Tältä osin osa haasteista liittyy henkilöresurssien riittävyyteen sekä oppilaitosten valmiuteen ja kestävyyteen ja erityisesti siihen, pystytäänkö niissä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

20.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN JA KANSALLISET OLOSUHTEET HUOMIOON OTTAEN:

| 21. | Jatkamaan tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden kesken siitä, miten koulutusta voidaan parhaiten mukauttaa nykytilanteeseen covid-19-kriisiin liittyvästä tulevasta kehityksestä riippuen, mukaan lukien oppilaitosten uudelleen avaamiseen liittyvät eri toimenpiteet, joilla varmistetaan yhdenvertaisuus, edistetään oppijoiden ja henkilöstön hyvinvointia ja tarjotaan psykologista tukea. Edistämään tältä osin yhtenäistä ja johdonmukaista tiedonkulkua ja hyödyntämään olemassa olevia verkostoja parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Toteuttamaan oppilaitosten uudelleen avaamisen yhteydessä paikalliset, alueelliset ja kansalliset olosuhteet huomioiden tarvittavat toimenpiteet oppijoiden ja henkilöstön turvallisuuden varmistamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset saniteetti- ja hygieniaolosuhteet, ja jatkamaan lähioppimis- ja lähiopetustoimintaa varmistaen samalla yhtäläiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Covid-19-kriisin yhteydessä jo saatujen kokemusten perusteella ja ottaen huomioon kriisin mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset koulutuksen tulevaisuuteen tarkastelemaan mahdollisuuksia innovointiin ja toteuttamaan lisää toimia koulutusjärjestelmien digitalisaation nopeuttamiseksi ja tarvittaessa oppilaitosten digitaalisten valmiuksien parantamiseksi ja digitaalisen kuilun kaventamiseksi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tukemaan covid-19-kriisin yhteydessä jo saadut kokemukset huomioon ottaen opettajien ja kouluttajien digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä edelleen opetuksen ja arvioinnin helpottamiseksi digitaalisissa oppimisympäristöissä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Ottaen asianmukaisesti huomioon oppilaitosten itsemääräämisoikeuden tarkastelemaan mahdollisuutta sisällyttää korkealaatuinen digitaalinen oppiminen osaksi koulutustarjontaa kaikilla tasoilla ja kaikentyyppisessä opetuksessa. Kiinnittämään tässä yhteydessä huomiota digitaalisten välineiden soveltuvuuteen oppijoiden iän ja erityistarpeiden näkökulmasta sekä tietosuojasääntöjen, yksityisyyden suojan, eettisten näkökohtien sekä turvallisuus- ja kyberturvallisuusvaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Tutkimaan mahdollisuuksia parantaa opetusta ja oppimista olemassa olevaan dataan keskittyvään koulutukselliseen tiedonlouhintaan, oppimisanalytiikkaan ja tekoälyn käyttöön perustuvan seurannan ja arvioinnin avulla kiinnittäen asianmukaista huomiota yleisen tietosuoja-asetuksen (EU) 2016/679 noudattamiseen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Samalla kun tarjotaan mahdollisuuksia etäopiskeluun, digitaaliseen oppimiseen ja sulautuvaan opetukseen, kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että varmistetaan kaikenikäisten oppijoiden yhtäläiset mahdollisuudet ja jatkuva pääsy laadukkaaseen koulutukseen, varmistetaan laatu ja kannustetaan oppimistulosten validointiin ja tunnustamiseen. Vahvistaessaan oikeuden koulutukseen kiinnittämään erityistä huomiota covid-19-kriisin johdosta mahdollisesti lisääntyneen koulunkäynnin keskeyttämisen estämiseen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kannustamaan virtuaalisten liikkuvuus- ja yhteistyömahdollisuuksien käyttöä pyrittäessä lieventämään covid-19-kriisin kielteisiä vaikutuksia fyysiseen rajatylittävään liikkuvuuteen ja yhteistyöhön. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Tekemään yhteistyötä covid-19:ään liittyvien esteiden poistamiseksi oppimiseen liittyvältä rajatylittävältä liikkuvuudelta ottaen huomioon erilaisten arviointimenetelmien mahdolliset seuraukset, päättö- ja pääsykokeiden mahdollinen viivästyminen tai peruuntuminen sekä koulutukseen ilmoittautumisten mahdollinen viivästyminen, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti oppimiseen liittyviin liikkuvuusmahdollisuuksiin tulevina vuosina. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Tekemään yhteistyötä niiden oppijoiden koulutusmahdollisuuksien turvaamiseksi, jotka ylittävät naapurijäsenvaltioiden välisen rajan päivittäin koulumatkallaan, erityisesti jos rajat suljetaan pidemmäksi aikaa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Tukemaan digitaalisen infrastruktuurin sekä digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä edelleen hyödyntämällä rahoitusta, jota on saatavilla unionin ohjelmista ja rahastoista, erityisesti Erasmus+ -ohjelmasta, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta ohjelmasta ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, rakenneuudistusten tukiohjelmasta ja näiden seuraajista sekä uudesta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta. |
| --- | --- |

31.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN:

| 32. | Tekemään tutkimusta ja levittämään tuloksia covid-19-pandemian vaikutuksista ja siitä saaduista kokemuksista eri koulutustasoilla keskittyen etäoppimiseen ja -opetukseen sekä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien digitaalisiin valmiuksiin keinoina vahvistaa näyttöön perustuvaa kansallista päätöksentekoa ja yhteistyötä unionin tasolla, jotta voidaan kehittää resilienssiä ja varautumista toteuttamaan oikea-aikaisia, tehokkaita ja asianmukaisia toimia mahdollisissa tulevissa hätätilanteissa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tunnustamaan Euroopan elvytyssuunnitelmaa koskevaa ehdotusta laatiessaan koulutuksen muutospotentiaalin onnistuneen elpymisen mahdollistavana voimana ja tarpeen investoida koulutukseen, erityisesti digitaaliseen koulutukseen, mukaan lukien infrastruktuuri ja digitaaliset taidot. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Tukemaan jäsenvaltioita niiden tarjotessa mahdollisuuksia investoida kestävään koulutusinfrastruktuuriin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti ottaen lisäksi huomioon valmiudet, joita tarvitaan varmistamaan turvallisuus ja tarvittavat organisatoriset toimenpiteet covid-19-kriisin johdosta. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kehitettäessä eurooppalaista koulutusaluetta sekä vuoden 2020 jälkeisiä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita, uutta digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaa ja uutta osaamisohjelmaa, ottamaan huomioon covid-19-kriisistä koulutusjärjestelmien digitalisaation osalta saadut kokemukset kiinnittäen samalla erityistä huomiota laatuun ja yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten osallisuuden varmistamiseen, yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamiseen, yhteenkuuluvuuden edistämiseen ja disinformaation torjumiseen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tukemaan edelleen jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa niiden kohtaamista haasteista ja toteuttamista toimenpiteistä, myös kytkemällä avoimia oppimisresursseja koskevia tietokantoja toisiinsa ja parantamalla niihin pääsyä ja niiden saatavuutta, jotta voidaan helpottaa erilaisten etäopetusmenetelmien, -välineiden ja -materiaalien jakamista. Hyödyntämään tässä yhteydessä jo käytettävissä olevia mahdollisuuksia, joita tarjoavat esimerkiksi eTwinning, kouluopetuksen eurooppalainen verkkofoorumi ja aikuiskoulutuksen eurooppalainen foorumi (EPALE). Edistämään itsearviointivälineiden, kuten SELFIEn ja HEInnovaten, käyttöä koulujen ja korkea-asteen oppilaitosten digitaalisten valmiuksien ja digitaalisen muutoksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Antamaan ja jakamaan jäsenvaltioille lisää käytännön tietoa koulutusjärjestelmien tarpeisiin tarkoitetuista rahoitusmahdollisuuksista covid-19-pandemian seurausten lieventämiseksi koronavirusinvestointialoitteiden (CRII ja CRII+) ja muiden asiaankuuluvien rahoitusmekanismien puitteissa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Jatkamaan säännöllistä tiedonjakoa Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen sidosryhmien ja täytäntöönpanoelinten kanssa joustavien järjestelyjen mahdollisuuksista oppimiseen liittyvän liikkuvuuden ja hankkeiden toteuttamiseksi covid-19-kriisin yhteydessä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kartoittamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa keinoja vastata kiireellisimpiin tarpeisiin aikoina, jolloin fyysistä liikkuvuutta rajoitetaan, sallimalla tarvittaessa jouston käyttämättömien määrärahojen kohdentamiseksi uudelleen Erasmus+ -toimien välillä. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Tukemaan jäsenvaltioita digitaalisten opetusmenetelmien ja koulutusmahdollisuuksien jatkokehittämisessä ja heikoimmassa asemassa oleviin oppijaryhmiin kohdistuvien covid-19-kriisin vaikutusten torjumisessa hyödyntämällä käytettävissä olevia Erasmus+ -mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Levittämään Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen hankkeista sekä digitaalitaitojen ja työllisyyden edistämiseen tähtäävien eurooppalaisten ja kansallisten yhteenliittymien toimista tulokseksi saatuja asiaankuuluvia materiaaleja ja välineitä, myös virtuaalisia yhteistyökokemuksia, ja edistämään niiden käyttöä, koska ne voivat osoittautua hyödylliseksi lisätueksi vastattaessa covid-19-kriisiin jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden hengessä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen asianmukaisesti huomioon oppilaitosten itsemääräämisoikeuden ja kansalliset olosuhteet, aloittamaan toimien suunnittelun covid-19:ään liittyvien esteiden poistamiseksi ja käynnistämään uudelleen oppimiseen liittyvien rajatylittävien liikkuvuusmahdollisuuksien tarjoamisen covid-19-kriisin jälkeen, muun muassa antamalla selkeät ohjeet siitä, miten oppimiseen liittyviä liikkuvuusmahdollisuuksia voidaan edistää Erasmus+ -ohjelmassa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Edistämään laadukasta virtuaaliliikkuvuutta ja virtuaalista yhteistyötä ja tukemaan monimuotoliikkuvuuden kehittämistä Erasmus+ – ohjelman puitteissa ottaen huomioon, että vaikka virtuaaliliikkuvuudella ei voida korvata fyysistä liikkuvuutta, sillä on tärkeä täydentävä rooli. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan neuvoston, Unescon ja OECD:n kaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa covid-19:n vaikutuksia koulutukseen koskevien tietojen toimittamiseksi ja levittämiseksi. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Tässä asiakirjassa käsite oppija on ymmärrettävä laajemmassa merkityksessä siten, että sillä tarkoitetaan oppijoita kaikentyyppisessä ja -tasoisessa koulutuksessa, mukaan lukien varhaiskasvatus, yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus, aikuiskoulutus ja korkeakoulutus.

(2)  OECD:n TALIS-tutkimuksen (2018) mukaan alle 40 prosenttia opettajista tuntee olevansa hyvin valmistautunut tieto- ja viestintätekniikan käyttöön opetuksessa.

---