# Den Europæiske Unions C 196/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 196 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang11. juni 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 196

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang11. juni 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2020/C 196/01 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet om styrkelse af træneres stilling gennem bedre muligheder for at erhverve færdigheder og kompetencer | 1 |
| 2020/C 196/02 | Rådets konklusioner om Rummet for et bæredygtigt Europa | 8 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 196/03 | Euroens vekselkurs — 10. juni 2020 | 12 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2020/C 196/01

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet om styrkelse af træneres stilling gennem bedre muligheder for at erhverve færdigheder og kompetencer

1

2020/C 196/02

Rådets konklusioner om Rummet for et bæredygtigt Europa

8

Europa-Kommissionen

2020/C 196/03

Euroens vekselkurs — 10. juni 2020

12

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 196/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9841 — CDP Equity/Ansaldo Energia) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 196/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9842 — Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 196/06 | Meddelelse til eksportører vedrørende anvendelse af REX-systemet i Den Europæiske Union med henblik på frihandelsaftalen med Vietnam | 16 |
| 2020/C 196/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9806 — Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 17 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 196/08 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 19 |
| 2020/C 196/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 | 33 |
| 2020/C 196/10 | Meddelelse om en anmodning i henhold til artikel 35 i direktiv 2014/25/EU Anmodning indgivet af en ordregivende enhed | 45 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 196/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9841 — CDP Equity/Ansaldo Energia) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

13

2020/C 196/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9842 — Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

15

2020/C 196/06

Meddelelse til eksportører vedrørende anvendelse af REX-systemet i Den Europæiske Union med henblik på frihandelsaftalen med Vietnam

16

2020/C 196/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9806 — Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

17

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 196/08

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

19

2020/C 196/09

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

33

2020/C 196/10

Meddelelse om en anmodning i henhold til artikel 35 i direktiv 2014/25/EU Anmodning indgivet af en ordregivende enhed

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/1

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet om styrkelse af træneres stilling gennem bedre muligheder for at erhverve færdigheder og kompetencer

(2020/C 196/01)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

| 1. | Sport anerkendes gennem sin sociale og samfundsmæssige dimension som et vigtigt redskab for sundhed, uddannelse, udvikling af færdigheder, fremme af værdier og social inklusion og har betydelig social og økonomisk værdi gennem både beskæftigelse og frivillige aktiviteter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trænergerningen har, uanset om den varetages af frivillige eller af ansatte eller selvstændige trænere, en betydelig indvirkning på idrætsudøvere og sportsdeltagere både med hensyn til deres direkte uddannelses- og læringsproces og deres personlige udvikling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Trænere kan bidrage til at tackle samfundsmæssige udfordringer vedrørende fysisk aktivitet og trivsel, lette erhvervelse af sociale og andre vigtige færdigheder og fremme fairplay og etiske værdier blandt alle medlemmer af samfundet. Dette bliver særlig vigtigt i sundhedskrisetider såsom under covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Inden for sport er besiddelse af færdigheder og kompetencer afgørende for alle træneres personlige udfoldelse, beskæftigelsesegnethed og faglige udvikling, således at de er rede til at reagere effektivt på de forskellige udfordringer, de møder i deres daglige arbejde, og på samfundets voksende forventninger. Dette er lige så vigtigt for at sikre idrætsudøveres og sportsdeltageres sikkerhed, fastholde deltagernes motivation for en sund og aktiv livsstil, udvikle deres færdigheder og kompetencer og fremme sportens værdier. Trænere med relevante færdigheder og kompetencer kan bidrage til udviklingen af en mere struktureret ramme for sektoren for fysisk aktivitet og sport. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU-arbejdsplanen for sport (2017-2020) (1) anerkender sport og samfundet, og navnlig træneres rolle og betydningen af deres kvalifikationer og kompetencer, som et af de prioriterede emner for EU-samarbejdet på sportsområdet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (2) understreger, at det at støtte mennesker i hele Europa i at opnå de færdigheder og kompetencer, de har brug for med henblik på personlig udfoldelse, sundhed, beskæftigelsesegnethed og social inklusion, hjælper til at styrke Europas modstandsdygtighed i en tid med hurtige og gennemgribende forandringer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det internationale charter om idræt, idrætsundervisning og fysisk aktivitet (3) understreger, at alle, som har et fagligt ansvar for idræt, idrætsundervisning og fysisk aktivitet, skal have tilstrækkelige kvalifikationer og uddannelse samt adgang til fortsat faglig udvikling. Frivillige trænere, ledere og hjælpere bør tilbydes egnet uddannelse og tilsyn. Der bør være vid adgang til inkluderende og tilpasset uddannelse på alle deltagerniveauer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ifølge en undersøgelse fra 2016 om idrætskvalifikationer erhvervet gennem idrætsorganisationer og uddannelsesinstitutioner (4) anerkender Den Europæiske Union og idrætsorganisationer, at der er behov for at styrke kvaliteten og antallet af bedre kvalificerede personer i sportssektoren. Dette behov hænger sammen med den seneste øgede bevidsthed om den rolle, som sport spiller i samfundet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rådets konklusioner om træneres rolle i samfundet (5) peger på, at træneres arbejde er forbundet med ansvar, færdigheder og kompetencer, og et af de nævnte spørgsmål handler om at udvide træneres muligheder for livslang læring og uddannelse. I denne henseende blev medlemsstaterne opfordret til at støtte udviklingen af realkompetencer og et system for livslang læring og inden for sportsuddannelsessystemet at fremme en læringsresultattilgang baseret på mål i såvel nationale referencerammer for kvalifikationer (NQF) som europæiske referencerammer for kvalifikationer (EQF) og inddragelse, hvor det er relevant, af trænerkvalifikationer i NQF med henvisning til EQF (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rådets konklusioner om adgangen til sport for personer med handicap (7) opfordrer medlemsstaterne til at støtte videreuddannelse af idrætslærere, trænere, andet sportspersonale og frivillige generelt, således at de bliver i stand til at inkludere personer med handicap i forskellige idrætsundervisnings- eller sportsmiljøer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rådets konklusioner om beskyttelse af børn inden for sport (8) opfordrer medlemsstaterne til bl.a. at overveje at indføre og styrke indledende og løbende uddannelsesforanstaltninger, der er målrettet mod trænere, for at forebygge fysisk og psykisk vold samt misbrug. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Retningslinjerne om minimumskrav vedrørende færdigheder og kompetencer for trænere (9), som Kommissionens Ekspertgruppe om Udvikling af Færdigheder og Menneskelige Ressourcer inden for Sport har udarbejdet, skitserer de kernekompetencer, som en træner bør have. |
| --- | --- |

12.

SOM TAGER HENSYN TIL FØLGENDE:

| 13. | I medlemsstaterne hører uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer for trænere ind under forskellige institutioners eller organisationers ansvarsområde, og derfor er disse systemer forskellige. I denne forbindelse skal arbejdsmarkedets parters rolle i hver medlemsstat respekteres i overensstemmelse med national praksis. |
| --- | --- |

13.

| 14. | I medlemsstaterne findes der en række forskellige typer og niveauer af træneres engagement — fra frivillige til ansatte og selvstændige trænere, fra dem, der er engageret i breddeidræt, til dem, der arbejder inden for professionel sport. |
| --- | --- |

14.

| 15. | På trods af problemet med en uensartet metode og manglende systematisk indsamling af data om antallet og typerne af trænere på EU-plan er der visse tal og skøn, der afspejler konteksten. Ifølge de tilgængelige data er beskæftigelsen inden for sport i EU steget mellem 2011 og 2018 (10). Tallene afspejler imidlertid ikke de trænere, der arbejder som frivillige. Samtidig bliver arbejde på frivillig basis stadig vigtigere, og antallet af frivillige trænere i hele EU er omfattende og vidtrækkende. Det skønnes, at der nok er helt op til 5-9 millioner aktive trænere i hele Europa, og at disse når ud til et sted mellem 50 og 100 millioner sportsdeltagere (11). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ændringer og udfordringer i samfundet og inden for sport såsom demografiske spørgsmål, pandemier og andre sundhedskriser, stillesiddende livsstil, nye træningsmetoder (herunder innovation og teknologiske ændringer), udvikling i forbindelse med beskyttelse af sportens integritet og den rolle, som trænere spiller inden for uddannelse og social inklusion, fremhæver behovet for at sikre passende uddannelse, der sætter trænerne i stand til på vellykket vis at håndtere disse nye udfordringer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tilskyndelse af særlige befolkningsgrupper (12) til at deltage i sport kræver visse specifikke færdigheder og kompetencer, særlig hvad angår et sikkert miljø samt idrætsudøveres og sportsdeltageres fysiske og mentale sundhed og trivsel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Niveauet af deltagelse i sport og fysisk aktivitet er faldende (13). Dette kan også kædes sammen med forskellige udfordringer, der vedrører urbanisering og mangel på grønne byområder, demografi og livsstil. Målet om at øge niveauet af fysisk aktivitet i det europæiske samfund kan lægge pres på og stille krav til sportssektoren, herunder trænerne. Derfor bør træneres evne til at motivere borgerne til at dyrke sport og fysiske aktiviteter og til at støtte borgernes sundhed og trivsel styrkes, og behovet for at udvikle nye programmer for fysisk aktivitet og træningsrutiner, der er tilpasset behovene i et samfund i forandring og sundhedskrisetider såsom under covid-19-pandemien, bør tages i betragtning, |
| --- | --- |

18.

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

| 19. | Der er forskelle i kravene til uddannelses- og trænerkvalifikationer både medlemsstaterne og de forskellige idrætsorganisationer imellem, og uddannelsesudbyderne tilbyder trænere forskellige uddannelsesprogrammer. Trænere kan erhverve færdigheder og kompetencer gennem formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring. Situationen i medlemsstaterne varierer også, hvad angår anerkendelsessystemer og validering af ikkeformel og uformel læring. |
| --- | --- |

19.

| 20. | På EU-plan støttes sportens uddannelsesmæssige dimension gennem Erasmus+-programmet, pilotprojekter og forberedende tiltag samt andre finansielle instrumenter. Projekterne tilbyder læringsmuligheder, udvekslinger og mobilitet samt styrkelse af træneres færdigheder og kompetencer, særlig gennem udveksling og udvikling af god praksis, |
| --- | --- |

20.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER

| 21. | i samarbejde med sportsbevægelsen at øge bevidstheden om træneres rolle i sport og samfund og om betydningen af de færdigheder og kompetencer, der er afgørende for trænergerningen, og som kan fremme forståelse for og anerkendelse af træneres værdifulde arbejde, |
| --- | --- |

21.

| 22. | i samarbejde med sportsbevægelsen at forbedre mulighederne for uddannelse og erhvervelse af færdigheder og kompetencer for frivillige samt ansatte og selvstændige trænere under hensyntagen til ligestilling mellem kønnene og mangfoldighed inden for trænergerningen, type og niveau af engagement, ansvar og erhvervede kvalifikationer, færdigheder og kompetencer og motivere trænere til at udnytte de muligheder, der tilbydes, |
| --- | --- |

22.

| 23. | at tilskynde til samarbejde mellem sportssektoren og uddannelsessektoren om udvikling af uddannelsesprogrammer for trænere under hensyntagen til bl.a. arbejdsmarkedets behov og de muligheder, som teknologi, digitale værktøjer og innovation frembyder. Der bør tages hensyn til gennemførelse af programmerne i sundhedskrisetider som f.eks. under covid-19-pandemien, |
| --- | --- |

23.

| 24. | hvor det er relevant, at tilskynde sportssektoren til at udarbejde uddannelseskurser eller -moduler, der fokuserer på generelt anvendelige trænerkompetencer såsom ledelse, pædagogik, integritet og sikkerhed, og afholde disse kurser for trænere inden for alle sportsformer og -grene med henblik på at fremme samarbejde og læring på tværs af sportsgrene, |
| --- | --- |

24.

| 25. | i samarbejde med sportsbevægelsen at fremme anerkendelse og validering af ikkeformel og uformel læring inden for sport, |
| --- | --- |

25.

| 26. | at udveksle erfaringer og, i det omfang det er relevant, støtte medtagelsen af trænerkvalifikationer i NQF inden for rammerne af gennemførelsen af EQF, der kan bidrage til trænererhvervets officielle anerkendelse og lærendes og arbejdstageres mobilitet inden for EU, |
| --- | --- |

26.

| 27. | at fremme de muligheder, som moderne teknologier giver, i uddannelsessystemerne, f.eks. e-læring, som supplement til de traditionelle metoder med henblik på at sikre flere trænere de nødvendige færdigheder og kompetencer og samtidig tage højde for de finansielle virkninger, som anvendelsen af moderne teknologier kan have på trænere, |
| --- | --- |

27.

| 28. | at fremme den afgørende karakter af træneres færdigheder og kompetencer med hensyn til at sørge for, at alle idrætsudøvere og sportsdeltagere, herunder særlige befolkningsgrupper, gives sikre træningsforhold, der er tilpasset deres forskellige behov, evner og kapaciteter, |
| --- | --- |

28.

| 29. | at tilskynde sportsbevægelsen til at gøre det muligt for trænere at erhverve de nødvendige færdigheder og kompetencer til deres arbejde med særlige befolkningsgrupper, navnlig med hensyn til et sikkert miljø og bidrag til idrætsudøveres og sportsdeltageres fysiske og mentale sundhed og trivsel, |
| --- | --- |

29.

| 30. | at opfordre til uddannelsesmuligheder for alle trænere, hvor det er relevant som led i nationale og/eller subnationale strategier og tiltag inden for sport og sundhedsfremmende fysisk aktivitet, under hensyntagen til trænernes uddannelsesbehov, kravene inden for professionel sport og breddeidræt, idrætsudøveres og sportsdeltageres behov og evner samt kønsaspektet, |
| --- | --- |

30.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET

| 31. | fortsat at støtte sportens uddannelsesmæssige dimension gennem forbedring af uddannelse, uddannelsesprogrammer og læringsmuligheder for trænere, herunder arbejde med særlige befolkningsgrupper og arbejde i sundhedskrisetider som f.eks. under covid-19. I denne forbindelse bør de muligheder, som teknologi, digitale værktøjer og innovation frembyder, også tages i betragtning, |
| --- | --- |

31.

| 32. | på nationalt og europæisk plan at fremme og støtte adgangen til forskellige lærings- og uddannelsesforløb i hele sportssektoren og fremme den ikkeformelle læring både offline og online som en mulighed for trænere for at få den nødvendige uddannelse, |
| --- | --- |

32.

| 33. | at støtte træneres uddannelse, læringsmobilitet og beskæftigelsesegnethed gennem relevante EU-programmer, -fonde og -instrumenter og tilskynde til samarbejde med alle interessenter om en effektiv anvendelse af disse instrumenter som en mulighed for at forbedre uddannelse for trænere, lette udvekslingen af bedste praksis og dele oplysninger om eksisterende projekter, |
| --- | --- |

33.

| 34. | i samarbejde med sportsbevægelsen at fremme gennemførelsen af retningslinjerne om minimumskrav vedrørende færdigheder og kompetencer for trænere blandt alle relevante interessenter i sportssektoren, |
| --- | --- |

34.

| 35. | i samarbejde med alle relevante interessenter at støtte udviklingen af sammenlignelige systemer til indsamling af data for at få indblik i det samlede antal personer, der er involveret i trænergerningen, og typen og niveauet af deres engagement samt kvalitative undersøgelser af deres kvalifikationsniveau, uddannelsesbehov og andre relevante spørgsmål. I denne henseende kan alle eksisterende instrumenter, herunder Europass, anvendes, hvor det er relevant, |
| --- | --- |

35.

| 36. | at støtte, fremme og formidle undersøgelser og publikationer om uddannelsesmuligheder for trænere og træneruddannelsessystemer, |
| --- | --- |

36.

| 37. | at støtte relevante aktiviteter, herunder udveksling af oplysninger og erfaringer mellem politiske beslutningstagere og interessenter inden for sport for at fremme minimumskravene til færdigheder og kompetencer, anerkendelse af realkompetence baseret på læringsresultater og udvikling af et system for livslang læring for trænere, herunder frivillige, |
| --- | --- |

37.

OPFORDRER SPORTSBEVÆGELSEN TIL

| 38. | at tage hensyn til retningslinjerne om minimumskrav vedrørende færdigheder og kompetencer for trænere i forbindelse med udarbejdelse af strategiske dokumenter, udvikling af nye og ajourføring af eksisterende uddannelsesprogrammer for trænere, herunder frivillige samt ansatte og selvstændige trænere, |
| --- | --- |

38.

| 39. | at udvikle programmer for erhvervelse af de nødvendige færdigheder og kompetencer til at arbejde med særlige grupper og sikre, at trænere har de rette kvalifikationer med hensyn til at kunne bidrage til et sikkert miljø og idrætsudøveres og sportsdeltageres fysiske og mentale sundhed og trivsel, herunder i sundhedskrisetider som f.eks. under covid-19-pandemien, |
| --- | --- |

39.

| 40. | i samarbejde med de relevante institutioner på EU-niveau, nationalt, regionalt eller lokalt niveau at styrke det tværsektorielle samarbejde med henblik på at anvende ny indsigt og nye metoder i det daglige arbejde og inddrage forsknings- og innovationssektoren i udviklingen af uddannelsesprogrammer for trænere. I denne henseende at tilskynde til samarbejde mellem trænere og forskermiljøet med henblik på at fremme skræddersyet overførsel af videnskabelig forskning til trænere i deres daglige arbejde, |
| --- | --- |

40.

| 41. | at fremme uddannelse af trænere samt deres erhvervelse af de nødvendige færdigheder og kompetencer som et aktiv for sportsorganisationer. I denne henseende at tilskynde trænere til at deltage i aktiviteter vedrørende livslang læring, herunder træneruddannelse på stedet og de muligheder, som moderne teknologier giver, som merværdi inden for uddannelse samt i sportsuddannelsesprocessen, |
| --- | --- |

41.

| 42. | at anvende relevante EU-fonde og -programmer til at forbedre mulighederne for og kvaliteten af uddannelse for trænere, herunder frivillige samt ansatte og selvstændige trænere. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT C 189 af 15.6.2017, s. 5.

(2)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

(3)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000235409.

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1.

(5)  EUT C 423 af 9.12.2017, s. 6.

(6)  Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring.

(7)  EUT C 192 af 7.6.2019, s. 18.

(8)  EUT C 419 af 12.12.2019, s. 1.

(9)  I Rådets konklusioner om træneres rolle i samfundet (2017) blev Europa-Kommissionen opfordret til at overveje at lade udarbejdelsen af retningslinjer om de grundlæggende krav vedrørende færdigheder og kompetencer for trænere indgå i det arbejde, som Kommissionens Ekspertgruppe om Udvikling af Færdigheder og Menneskelige Ressourcer udfører.

(10)  Ifølge data fra Eurostat (beskæftigelse inden for sport — Statistics Explained, Eurostat, 2019) steg beskæftigelsen inden for sport med 3,2 % mellem 2013 og 2018, hvad angår den årlige gennemsnitlige vækstrate. ESSA — SPORT Project fra 2019 har vist, at den akkumulerede vækstrate mellem 2011 og 2018 var 19,2 %, mens vækstraten for sportstrænere, -instruktører og -ledere var på 85,2 %.

(11)  CoachLearn-projektet, 2015.

(12)  Jf. definitionen i bilaget.

(13)  Særlig Eurobarometerundersøgelse 472, rapport: Sport and physical activity, marts 2018.

---

BILAG

Definitioner

I disse konklusioner forstås ved:

»trænere«: dem, der planlægger og varetager sportstræning under anvendelse af påviselige færdigheder og viden med hensyn til udøvelse, fritid eller sundhedsmål på en sikker måde (1)

»særlige befolkningsgrupper«: grupper, som kan omfatte bl.a. børn, unge, ældre, personer med handicap, personer fra dårligt stillede miljøer og personer med sundhedsproblemer, uanset køn og etnisk oprindelse.

Henvisninger

I forbindelse med vedtagelsen af disse konklusioner minder Rådet navnlig om følgende:

| — | Særlig Eurobarometerundersøgelse, Frivilligt arbejde og solidaritet mellem generationerne, oktober 2011 |
| --- | --- |

—

Særlig Eurobarometerundersøgelse, Frivilligt arbejde og solidaritet mellem generationerne, oktober 2011

| — | Særlig Eurobarometerundersøgelse 472, rapport: Sport and physical activity, marts 2018. |
| --- | --- |

—

Særlig Eurobarometerundersøgelse 472, rapport: Sport and physical activity, marts 2018.

| — | CoachLearn-projektet,
  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf. |
| --- | --- |

—

CoachLearn-projektet,

http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf.

| — | Rådets konklusioner om træneres rolle i samfundet (EUT C 423 af 9.12.2017, s. 6) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om træneres rolle i samfundet (EUT C 423 af 9.12.2017, s. 6)

| — | Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af den rolle, som breddeidræt spiller i udviklingen af tværfaglige kvalifikationer, især blandt unge (EUT C 172 af 27.5.2015, s. 8) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af den rolle, som breddeidræt spiller i udviklingen af tværfaglige kvalifikationer, især blandt unge (EUT C 172 af 27.5.2015, s. 8)

| — | Rådets konklusioner om beskyttelse af børn inden for sport (EUT C 419 af 12.12.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om beskyttelse af børn inden for sport (EUT C 419 af 12.12.2019, s. 1)

| — | Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission, ECORYS, 2017 |
| --- | --- |

—

Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission, ECORYS, 2017

| — | Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission, ECORYS, 2018 |
| --- | --- |

—

Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission, ECORYS, 2018

| — | ESSA-Sport project, 2019 https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available |
| --- | --- |

—

ESSA-Sport project, 2019 https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available

| — | Europa-Kommissionen, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062 |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionen, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062

| — | Internationalt charter om idræt, idrætsundervisning og fysisk aktivitet, UNESCO, SHS/2015/PI/H/14 REV |
| --- | --- |

—

Internationalt charter om idræt, idrætsundervisning og fysisk aktivitet, UNESCO, SHS/2015/PI/H/14 REV

| — | Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa (EUT C 467 af 15.12.2016, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa (EUT C 467 af 15.12.2016, s. 1)

| — | Study on sport qualifications acquired through sport organisations and (sport) educational institutes, Europa-Kommissionen, 2016 (2) |
| --- | --- |

—

Study on sport qualifications acquired through sport organisations and (sport) educational institutes, Europa-Kommissionen, 2016 (2)

| — | Rådets resolution om EU-arbejdsplanen for sport (1. juli 2017 til 31. december 2020) (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 5) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om EU-arbejdsplanen for sport (1. juli 2017 til 31. december 2020) (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 5)

| — | Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22) |
| --- | --- |

—

Direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22)

| — | Direktiv 2013/55/EU om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 132) |
| --- | --- |

—

Direktiv 2013/55/EU om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 132)

| — | Rådets henstilling om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15)

| — | Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1)

| — | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sport som en platform for social inklusion gennem frivilligt arbejde (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 40) |
| --- | --- |

—

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sport som en platform for social inklusion gennem frivilligt arbejde (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 40)

| — | Rådets konklusioner om adgangen til sport for personer med handicap (EUT C 192 af 7.6.2019, s. 18). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om adgangen til sport for personer med handicap (EUT C 192 af 7.6.2019, s. 18).

---

(1)  Definition af trænere som vedtaget i Rådets konklusioner om træneres rolle i samfundet.

(2)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1.

---

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/8

---

Rådets konklusioner om »Rummet for et bæredygtigt Europa«

(2020/C 196/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM ERINDRER OM

| A. | traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der fastsætter, at EU har kompetence i rummet (1), |
| --- | --- |

A.

traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der fastsætter, at EU har kompetence i rummet (1),

| B. | Kommissionens meddelelse af 26. oktober 2016 om en rumstrategi for Europa (2) og Rådets konklusioner af 30. maj 2017 om »En rumstrategi for Europa« (3), |
| --- | --- |

B.

Kommissionens meddelelse af 26. oktober 2016 om en rumstrategi for Europa (2) og Rådets konklusioner af 30. maj 2017 om »En rumstrategi for Europa« (3),

| C. | Rådets konklusioner af 28. maj 2019 om »rummet som en drivkraft« (4), |
| --- | --- |

C.

Rådets konklusioner af 28. maj 2019 om »rummet som en drivkraft« (4),

| D. | De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling, og navnlig nr. 4 — Kvalitetsuddannelse, nr. 5 — Ligestilling mellem kønnene, nr. 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, nr. 9 — Industri, innovation og infrastruktur, nr. 10 — Mindre ulighed, nr. 13 — Klimaindsats, nr. 14 — Livet i havet, nr. 15 — Livet på land og nr. 17 — Partnerskaber for handling (5), |
| --- | --- |

D.

De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling, og navnlig nr. 4 — Kvalitetsuddannelse, nr. 5 — Ligestilling mellem kønnene, nr. 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, nr. 9 — Industri, innovation og infrastruktur, nr. 10 — Mindre ulighed, nr. 13 — Klimaindsats, nr. 14 — Livet i havet, nr. 15 — Livet på land og nr. 17 — Partnerskaber for handling (5),

| E. | principperne i traktaten om principper for staters virksomhed ved udforskning og udnyttelse af det ydre rum, herunder månen og andre himmellegemer, |
| --- | --- |

E.

principperne i traktaten om principper for staters virksomhed ved udforskning og udnyttelse af det ydre rum, herunder månen og andre himmellegemer,

Rummet for langsigtet bæredygtig vækst

| 1. | UNDERSTREGER behovet for at fremme udviklingen af en bæredygtig europæisk rumsektor for at imødekomme fremtidige generationers krav og garantere den europæiske konkurrenceevne; ANERKENDER rumsektorens stigende strategiske betydning; ANERKENDER, at rumsektoren lige nu undergår hurtige forandringer som følge af stigende udbud af og efterspørgsel efter rumbaserede produkter og tjenester samt af teknologiske forandringer og fremvæksten af det såkaldte »New Space« med nye aktører, en bred vifte af anvendelser på tværs af forskellige økonomiske aktiviteter [...] og større investeringer fra den private sektor sammen med en større grad af samspil mellem regeringer, herunder gennem rumorganisationer, mellemstatslige organisationer, den private sektor, universiteter, forskningsorganisationer og samfundet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ERKENDER de globale konsekvenser af den aktuelle covid-19-pandemi på kort, mellemlang og lang sigt og PÅPEGER behovet for at bygge på de indhøstede erfaringer; UNDERSTREGER det bidrag, som rumteknologier og -tjenester kan yde som reaktion på situationen, og FREMHÆVER rumsektorens betydning med hensyn til at genstarte økonomien i retning af en bæredygtig fremtid og et mere modstandsdygtigt samfund; |
| --- | --- |

2.

| 3. | PÅPEGER, at rumsektoren giver flere muligheder for at støtte såvel langsigtet, bæredygtig vækst ved at fremme sociale og økonomiske fordele, i overensstemmelse med bl.a. FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, Sendairammen (6), Parisaftalen (7) og EU's strategiske prioriteter såsom den europæiske søjle for sociale rettigheder (8), som oplyst beslutningstagning og for at forbedre de offentlige politikker i alle sektorer, og UNDERSTREGER, at geovidenskab og europæiske rumdata, -tjenester og -teknologier kan bidrage til den europæiske grønne pagt (9), så Europa kan blive en global leder i forbindelse med omstillingen til en bæredygtig verden, løse samfundsmæssige udfordringer og bevare velfungerende naturlige økosystemer til gavn for fremtidige generationer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | UNDERSTREGER betydningen af bæredygtige rumaktiviteter og deres rolle i gennemførelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; FREMHÆVER, at det kræver et bredere internationalt samarbejde og udveksling af oplysninger at sikre rummiljøets langsigtede bæredygtighed med henblik på at bevare et operationelt, bæredygtigt og sikkert rummiljø; TILSKYNDER TIL frivillig gennemførelse af FN's retningslinjer for den langsigtede bæredygtighed af aktiviteter i det ydre rum; |
| --- | --- |

4.

| 5. | UNDERSTREGER, at global konkurrence og de nye modeller for bæredygtig vækst kræver store ændringer i den industrielle organisation, forsyningskæden, job og færdigheder, herunder i rumsektoren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ANERKENDER, at EU's rumprogram i synergi med Horisont Europa sammen med Den Europæiske Rumorganisations (ESA) og Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitters (EUMETSAT) programmer og medlemsstaternes aktiviteter inden for deres respektive roller og beføjelser støtter Europa i at forblive en ledende international aktør med hensyn til at overvinde forskellige sociale udfordringer og styrke den europæiske rumindustris konkurrenceevne gennem hele værdikæden, navnlig løse afhængigheden af kritiske teknologier, på markeder i hastig udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ANERKENDER vigtigheden af at fremme samspillet og spinoffeffekterne mellem rumsektorer og ikkerumrelaterede sektorer under hensyntagen til SMV'ers og nyetablerede virksomheders kapaciteter til at udvikle en bæredygtig, modstandsdygtig og fleksibel europæisk industri, der står over for global konkurrence og tvingende samfundsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ANERKENDER digitaliseringens og spydspidsteknologiers (f.eks. automatisering, konnektivitet, big data, kunstig intelligens, kvanteteknologier, højtydende databehandling, avanceret produktion, tingenes internets) muligheder for at maksimere synergierne med rumindustrien og derved bidrage til at skabe nye forretningsmuligheder med et højt vækstpotentiale i Europa og støbe det europæiske økonomiske fundament og skabe den europæiske sociale samhørighed, som det fremgår af industristrategien (10), SMV-strategien (11), den nye europæiske strategi for data (12) og Europas digitale fremtid (13); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ANERKENDER, at rummet spiller en vigtig rolle i og bidrager til udviklingen af færdigheder, teknologier og tjenester, som er nødvendige for at opbygge et modstandsdygtigt samfund, der kan løfte globale udfordringer i en verden i forandring, såsom klimaændringer, forringelse af økosystemet, sundhedskriser, fødevaresikkerhed og migration; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ERKENDER, at udbredelsen af rumtjenester og rumdata gennem andre sektorer, såsom sundhed, transport, sikkerhed, landbrug, udvikling af landdistrikter, skovbrug, fiskeri, ressourceforvaltning, energi, logistik, forsvar, kultur, turisme, beredskab samt overvågning af klima, biodiversitet eller natur- og kulturressourcer, muliggør, at industrien kan udvikle tjenester af høj værdi i hele værdikæden, og at de offentlige sektorer kan træffe bedre politiske beslutninger, og ERKENDER, at en sådan udbredelse også kan skabe arbejdspladser af høj kvalitet og værdi og beskæftigelse på lang sigt og således forbedre produktiviteten og modstandsdygtigheden i EU's økonomi og samfundet som helhed og støtte et bæredygtigt Europa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | FREMHÆVER, at rumløsninger i betydelig grad bidrager til at løfte udfordringen med en klimaneutral økonomi, navnlig gennem digital innovation, som giver harmoniske, hurtige og sikre tjenester, sætter skub i den cirkulære økonomi og intelligent ressourceforvaltning, fremmer intelligente byer og vurderingen af politikkernes virkning ved at overvåge jordens atmosfære, økosystemer og klima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | FREMHÆVER vigtigheden af EU's rumprogram og Horisont Europa; PÅPEGER betydningen for EU af europæiske uafhængige, kritiske, rumsystemer, som f.eks. positions- og tidsbestemmelse, klima og drivhusgasser samt miljøovervågning, statslig telekommunikation og adgang til rummet, og OPFORDRER Europa-Kommissionen og medlemsstaterne til at lette og fremme anvendelsen af data og tjenester fra Copernicus, Galileo og EGNOS til gennemførelse af ikkerumrelaterede politikområder på europæisk og nationalt niveau; ANERKENDER eksisterende og nye samarbejdsprojekters (f.eks. kendskab til situationen i rummet — SSA) merværdi for europæisk bæredygtighed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | OPFORDRER Kommissionen til at udarbejde en dybdegående analyse af den nuværende situation og fremtidige perspektiver for det europæiske New Space og dets bidrag til den europæiske økonomi med henblik på at udvide markedets eksisterende kapacitet, støtte SMV'er og nyetablerede virksomheder og fremvæksten af nye aktører og produktudviklinger, og UNDERSTREGER vigtigheden af at støtte såvel medlemsstaterne med ny rumkapacitet som deres industri og akademiske verden i deres aktive deltagelse for at frigøre EU's rumøkonomis fulde potentiale og styrke dens økonomiske modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

13.

Rumrelateret uddannelse og færdigheder

| 14. | NOTERER SIG, at Europa i en globaliseret verden, der er præget af hastig teknologisk udvikling, automatisering og digitalisering i forbindelse med nye handelsmæssige og økonomiske scenarier og samfundsmæssige udfordringer, såsom klimaændringer, udbrud af sundhedskriser og demografiske ændringer, er nødt til at øge sine bestræbelser på at udvikle viden, tværfaglige kvalifikationer og de nødvendige kompetencer for at nå frem til passende løsninger; FREMHÆVER, at en retfærdig omstilling til en ny digital og grøn økonomi kræver investeringer i mennesker for at støtte både den økonomiske og sociale dagsorden; OPFORDRER Kommissionen til sammen med medlemsstaterne og i samarbejde med erhvervslivet, forskningsorganisationer og den akademiske verden at identificere fremtidige mangler på kvalifikationer og kvalifikationskløfter og overveje mulige løsninger og målrettede initiativer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | OPFORDRER Kommissionen til at bygge videre på den europæiske strategi for data og den kommende ajourføring af den nye dagsorden for færdigheder i Europa samt EU's handlingsplan for digital uddannelse for at fremme udviklingen af færdigheder på nye områder, herunder digitale færdigheder og dataanalyser, navnlig i betragtning af den stigende mængde jordovervågningsdata og øvrig rumdata; |
| --- | --- |

15.

| 16. | FREMHÆVER betydningen af, at medlemsstaterne i samarbejde med den private sektor, universiteter og forskningsorganisationer samt mellemstatslige organisationer øger bestræbelserne på at udvikle færdigheder og stimulere innovation og entreprenørskab for at fremme et attraktivt arbejdsmiljø og en levedygtig rumsektor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | FREMHÆVER betydningen af investeringer i rumrelaterede uddannelsesprogrammer for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) på alle niveauer; MENER, at der er sandsynlighed for, at rumaktiviteter vil tiltrække sig unge elevers og studerendes interesse; PÅPEGER vigtigheden af at sikre et solidt vidensgrundlag i den europæiske rumsektor og ERKENDER behovet for at tilskynde den yngre generation til at studere og arbejde på bl.a. STEM-områderne med det formål at fremme ligestilling mellem kønnene og OPFORDRER medlemsstaterne og Europa-Kommissionen til i samarbejde med ESA og EUMETSAT at intensivere outreachprogrammerne, herunder praktiske aktiviteter, og at styrke rumaktiviteters positive image og tiltrækning blandt unge europæere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | OPFORDRER Det Europæiske GNSS-Agentur (GSA) til at samarbejde med medlemsstaterne og stille tekniske oplysninger og specifikationer om markedsudvikling og opkvalificering til rådighed for dem og drøfte nedsættelsen af en arbejdsgruppe med relevante nationale offentlige og private eksperter, som kan bidrage til forståelsen og identificeringen af markedsbehovene og tilvejebringelsen af rumdata og -tjenester med henblik på at skabe arbejdspladser og fremskynde udbredelsen på massemarkedet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | FREMHÆVER, at eksisterende og fremtidige vidensoverførsels- og kapacitetsopbygningsinitiativer også bør anvendes til at fremme viden i hele EU og støtte udviklingen af en talentpulje med rumspecifikke færdigheder til gavn for erhvervslivet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | OPFORDRER medlemsstaterne og Europa-Kommissionen til at fremme en mere integreret tilgang til udvikling af færdigheder i alle rumsektorens værdikæder, f.eks. ved at fremme erhvervsuddannelse, onlinelæring og kontinuerlig læring og ved at fremme fælles uddannelser og uddannelsestilbud på de videregående uddannelser; |
| --- | --- |

20.

| 21. | FREMHÆVER vigtigheden af regionalt samarbejde og OPFORDRER til øget inddragelse af regionale og lokale myndigheder i udviklingen af færdigheder og vidensdeling med henblik på at skabe arbejdspladser og fremme innovation og entreprenørskab i hele EU og derved drage fordel af udviklingen af en stærk industri på baggrund af rumapplikationer og -tjenester; UNDERSTREGER behovet for at styrke samarbejdet (herunder på tværs af sektorer) og udvekslingen af oplysninger og bedste praksis og OPFORDRER til at forenkle adgangen til EU-midler til udvikling af færdigheder. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Navnlig artikel 4 og 189.

(2)  Dok. 13758/16.

(3)  Dok. 9817/17.

(4)  Dok. 9248/19.

(5)  Resolution vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015.

(6)  Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, som blev vedtaget på FN's tredje verdenskonference den 18. marts 2015 i Sendai, Japan.

(7)  Rapport fra 21. partskonference, FCCC/CP/2015/10/Add.1.

(8)  Dok. 13129/17.

(9)  Dok. 15051/19.

(10)  Dok. 6782/20.

(11)  Dok. 6783/20.

(12)  Dok. 6520/20.

(13)  Dok. 6237/20.

---

Europa-Kommissionen

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/12

---

Euroens vekselkurs (1)

10. juni 2020

(2020/C 196/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1375 |
| JPY | japanske yen | 122,16 |
| DKK | danske kroner | 7,4553 |
| GBP | pund sterling | 0,88963 |
| SEK | svenske kroner | 10,4605 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0762 |
| ISK | islandske kroner | 150,70 |
| NOK | norske kroner | 10,5383 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,609 |
| HUF | ungarske forint | 343,13 |
| PLN | polske zloty | 4,4524 |
| RON | rumænske leu | 4,8349 |
| TRY | tyrkiske lira | 7,7145 |
| AUD | australske dollar | 1,6220 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5228 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,8157 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7357 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5746 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 352,17 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,8376 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0305 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5690 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 022,03 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8361 |
| PHP | filippinske pesos | 56,767 |
| RUB | russiske rubler | 78,1468 |
| THB | thailandske bath | 35,422 |
| BRL | brasilianske real | 5,5213 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,8255 |
| INR | indiske rupee | 85,9030 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1375

JPY

japanske yen

122,16

DKK

danske kroner

7,4553

GBP

pund sterling

0,88963

SEK

svenske kroner

10,4605

CHF

schweiziske franc

1,0762

ISK

islandske kroner

150,70

NOK

norske kroner

10,5383

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,609

HUF

ungarske forint

343,13

PLN

polske zloty

4,4524

RON

rumænske leu

4,8349

TRY

tyrkiske lira

7,7145

AUD

australske dollar

1,6220

CAD

canadiske dollar

1,5228

HKD

hongkongske dollar

8,8157

NZD

newzealandske dollar

1,7357

SGD

singaporeanske dollar

1,5746

KRW

sydkoreanske won

1 352,17

ZAR

sydafrikanske rand

18,8376

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0305

HRK

kroatiske kuna

7,5690

IDR

indonesiske rupiah

16 022,03

MYR

malaysiske ringgit

4,8361

PHP

filippinske pesos

56,767

RUB

russiske rubler

78,1468

THB

thailandske bath

35,422

BRL

brasilianske real

5,5213

MXN

mexicanske pesos

24,8255

INR

indiske rupee

85,9030

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/13

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9841 — CDP Equity/Ansaldo Energia)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 196/04)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | CDP Equity S.p.A. (»CDPE«, Italien), der tilhører Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. (»CDP«) |
| --- | --- |

—

CDP Equity S.p.A. (»CDPE«, Italien), der tilhører Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. (»CDP«)

| — | Ansaldo Energia S.p.A. (»AEN«, Italien). |
| --- | --- |

—

Ansaldo Energia S.p.A. (»AEN«, Italien).

CDPE erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele AEN.

Den planlagte fusion gennemføres gennem en ændring i forvaltningsstrukturen.

2.

| — | CDPE: et holdingselskab, der har til formål at sætte skub i den italienske økonomi ved at investere egenkapital i virksomheder af særlig national interesse. CDPE ejes fuldt ud af CDP. CDP: en finansiel institution, der kontrolleres af den italienske stat og som er aktiv inden for finansiering af udvikling, virksomheder, international ekspansion og byomlægning. |
| --- | --- |

—

CDPE: et holdingselskab, der har til formål at sætte skub i den italienske økonomi ved at investere egenkapital i virksomheder af særlig national interesse. CDPE ejes fuldt ud af CDP. CDP: en finansiel institution, der kontrolleres af den italienske stat og som er aktiv inden for finansiering af udvikling, virksomheder, international ekspansion og byomlægning.

| — | AEN: internationalt aktiv inden for systemer og dele til elektricitetsfremstilling, levering af turbiner, generatorer, nøglefærdige kraftværker samt ingeniørtjenester til kernekraftværker til en kundeportefølje, som omfatter den offentlige sektor, uafhængige producenter og industrikunder. Forud for fusionen blev AEN kontrolleret i fællesskab af CDPE og Shanghai Electric Hongkong Co. Limited. |
| --- | --- |

—

AEN: internationalt aktiv inden for systemer og dele til elektricitetsfremstilling, levering af turbiner, generatorer, nøglefærdige kraftværker samt ingeniørtjenester til kernekraftværker til en kundeportefølje, som omfatter den offentlige sektor, uafhængige producenter og industrikunder. Forud for fusionen blev AEN kontrolleret i fællesskab af CDPE og Shanghai Electric Hongkong Co. Limited.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9841 — CDP Equity/Ansaldo Energia

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/15

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9842 — Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 196/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Hitachi Chemical Company Ltd. (»HCC«, Japan), der er kontrolleret af Showa Denko K.K. (»SDK«, Japan) |
| --- | --- |

—

Hitachi Chemical Company Ltd. (»HCC«, Japan), der er kontrolleret af Showa Denko K.K. (»SDK«, Japan)

| — | Fiamm Energy Technology S.p.A. (»FET«, Italien). |
| --- | --- |

—

Fiamm Energy Technology S.p.A. (»FET«, Italien).

HCC erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele FET.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | HCC: fremstilling af funktionelle materialer som f.eks. elektroniske materialer, uorganiske materialer, polymermaterialer og printpladematerialer, og fremstilling af avancerede komponenter og systemer såsom produkter til bilindustrien, anordninger til energioplagring, elektroniske komponenter og andre diagnostiske midler og instrumenter |
| --- | --- |

—

HCC: fremstilling af funktionelle materialer som f.eks. elektroniske materialer, uorganiske materialer, polymermaterialer og printpladematerialer, og fremstilling af avancerede komponenter og systemer såsom produkter til bilindustrien, anordninger til energioplagring, elektroniske komponenter og andre diagnostiske midler og instrumenter

| — | FET: fremstilling og distribution af startbatterier med blysyre og stationære batterier. FET kontrolleres i øjeblikket i fællesskab af HCC og Elettra 1938 S.p.A. (»Elettra«, Italien). |
| --- | --- |

—

FET: fremstilling og distribution af startbatterier med blysyre og stationære batterier. FET kontrolleres i øjeblikket i fællesskab af HCC og Elettra 1938 S.p.A. (»Elettra«, Italien).

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9842 — Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/16

---

Meddelelse til eksportører vedrørende anvendelse af REX-systemet i Den Europæiske Union med henblik på frihandelsaftalen med Vietnam

(2020/C 196/06)

Denne meddelelse er rettet til eksportører i Den Europæiske Union, der eksporterer produkter med oprindelsesstatus til Vietnam og giver oplysning om deres produkters oprindelse med henblik på at drage fordel af præferencetoldbehandlingen under frihandelsaftalen med Vietnam.

Protokol 1 til aftalen vedrører definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoder for administrativt samarbejde. Artikel 15 i protokollen definerer de generelle krav i forbindelse med de oprindelsescertifikater, der kræves for at drage fordel af præferencetoldbehandlingen. Navnlig er det ved stk. 1 i denne artikel fastsat, at produkter med oprindelse i Den Europæiske Union ved import til Vietnam drager fordel af toldpræferencerne i frihandelsaftalen på grundlag af én af følgende oprindelsescertifikater:

| a) | et oprindelsescertifikat (varecertifikat EUR.1) udstedt af den eksporterende parts kompetente myndigheder, udfærdiget i henhold til artikel 16 til 18 i protokol 1 (artikel 15, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

a)

et oprindelsescertifikat (varecertifikat EUR.1) udstedt af den eksporterende parts kompetente myndigheder, udfærdiget i henhold til artikel 16 til 18 i protokol 1 (artikel 15, stk. 1, litra a)

| b) | en oprindelseserklæring udfærdiget af en godkendt eksportør som omhandlet i artikel 20 i protokol 1 for en sending uanset dens værdi eller af en eksportør for sendinger med en samlet værdi på højst 6 000 EUR (artikel 15, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

b)

en oprindelseserklæring udfærdiget af en godkendt eksportør som omhandlet i artikel 20 i protokol 1 for en sending uanset dens værdi eller af en eksportør for sendinger med en samlet værdi på højst 6 000 EUR (artikel 15, stk. 1, litra b)

| c) | en udtalelse om oprindelse udfærdiget af eksportører, der er registreret i en elektronisk database i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, efter at Unionen har meddelt Vietnam, at sådan lovgivning finder anvendelse på dennes eksportører. I en sådan meddelelse kan det angives, at litra a) og b) ikke længere finder anvendelse på Unionen (artikel 15, stk. 1, litra c). |
| --- | --- |

c)

en udtalelse om oprindelse udfærdiget af eksportører, der er registreret i en elektronisk database i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, efter at Unionen har meddelt Vietnam, at sådan lovgivning finder anvendelse på dennes eksportører. I en sådan meddelelse kan det angives, at litra a) og b) ikke længere finder anvendelse på Unionen (artikel 15, stk. 1, litra c).

Den elektroniske database, der henvises til ovenfor, er »REX- systemet« i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning (artikel 68, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447).

Den Europæiske Union meddelte den 8. april 2020 Vietnam, at artikel 15, stk. 1, litra c), i protokol 1 i frihandelsaftalen vil finde anvendelse fra datoen for frihandelsaftalens ikrafttræden, og at det samme stykkes litra a) og b) ikke vil finde anvendelse. Derfor skal produkter med oprindelse i Den Europæiske Union ved import til Vietnam drage fordel af frihandelsaftalens toldpræferencer på grundlag af udtalelser om oprindelse udfærdiget af registrerede eksportører eller af en eksportør for sendinger med en samlet værdi på højst 6 000 EUR. EUR.1-certifikater og oprindelseserklæringer vil ikke blive udstedt eller udfærdiget i Den Europæiske Union for at drage fordel af præferencetoldbehandlingen i Vietnam.

I henhold til artikel 19, stk. 6, i protokol 1 i frihandelsaftalen finder betingelserne for udfærdigelse af en oprindelseserklæring, jf. denne artikels stk. 1 til 5, tilsvarende anvendelse på udtalelser om oprindelse. Ordlyden i udtalelsen om oprindelse skal navnlig være ordlyden fra en oprindelseserklæring som fastsat i bilag VI i protokol 1 i frihandelsaftalen.

EU-aktører, der allerede er registreret for at kunne drage fordel af andre præferenceordninger, skal anvende det REX-nummer, som de allerede har fået tildelt.

---

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/17

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9806 — Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 196/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Hyundai Capital Bank Europe GmbH (»HCBE«, Tyskland), der kontrolleres i fællesskab af Santander Consumer Bank AG (»SCB«, Tyskland) og Hyundai Capital Services, Inc. (»HCS«, Sydkorea) |
| --- | --- |

—

Hyundai Capital Bank Europe GmbH (»HCBE«, Tyskland), der kontrolleres i fællesskab af Santander Consumer Bank AG (»SCB«, Tyskland) og Hyundai Capital Services, Inc. (»HCS«, Sydkorea)

| — | Sixt Leasing SE (»Sixt Leasing«, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing SE (»Sixt Leasing«, Tyskland).

HCBE erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Sixt Leasing.

Den planlagte fusion gennemføres gennem et offentligt overtagelsestilbud fremsat den 21. februar 2020.

2.

| — | HCBE: en bank, der er aktiv inden for bilfinansiering, herunder leasing og formidling af forsikringer i Tyskland. HCBE kontrolleres i fællesskab af SCB og HCS. SCB og den spanske Santander-koncern, som SCB indgår i, tilbyder leasing og andre finansielle tjenesteydelser til bilsektoren og forhandler også forsikringer i Tyskland, Frankrig, Østrig og flere andre EØS-lande HCS er den finansielle servicevirksomhed i den sydkoreanske bilproducent Hyundai Motor Group |
| --- | --- |

—

HCBE: en bank, der er aktiv inden for bilfinansiering, herunder leasing og formidling af forsikringer i Tyskland. HCBE kontrolleres i fællesskab af SCB og HCS. SCB og den spanske Santander-koncern, som SCB indgår i, tilbyder leasing og andre finansielle tjenesteydelser til bilsektoren og forhandler også forsikringer i Tyskland, Frankrig, Østrig og flere andre EØS-lande HCS er den finansielle servicevirksomhed i den sydkoreanske bilproducent Hyundai Motor Group

| — | Sixt Leasing: er en tysk virksomhed, der tilbyder leasing inden for bilbranchen og dertil knyttede flådeforvaltningstjenester i Tyskland, Frankrig og Østrig. Virksomheden sælger også forsikringer. |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing: er en tysk virksomhed, der tilbyder leasing inden for bilbranchen og dertil knyttede flådeforvaltningstjenester i Tyskland, Frankrig og Østrig. Virksomheden sælger også forsikringer.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9806 — Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/19

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 196/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Mór/Móri«

Referencenummer PDO-HU-A1333-AM02

Meddelelsesdato: 10.3.2020

BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Medtagelse af præmiumprodukttypen »Móri Prémium«-vin

| a) | Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

—

II. Beskrivelse af vinene

| — | III. Særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- |

—

III. Særlige ønologiske fremgangsmåder

| — | V. Maksimale udbytter |
| --- | --- |

—

V. Maksimale udbytter

| — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- |

—

VI. Tilladte druesorter

| — | VII. Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- |

—

VII. Tilknytning til det geografiske område

| — | VIII. Yderligere betingelser |
| --- | --- |

—

VIII. Yderligere betingelser

| b) | Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:






  — | Beskrivelse af vinen/vinene |
| --- | --- | --- |

b)

Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:

—

Beskrivelse af vinen/vinene

| — | Vinfremstillingsmetoder — særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- |

—

Vinfremstillingsmetoder — særlige ønologiske fremgangsmåder

| — | Vinfremstillingsmetoder — maksimale udbytter |
| --- | --- |

—

Vinfremstillingsmetoder — maksimale udbytter

| — | Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- |

—

Tilknytning til det geografiske område

| — | Yderligere betingelser |
| --- | --- |

—

Yderligere betingelser

| c) | Begrundelse: Mór-vinområdet har i århundreder traditionelt fremstillet fyldige, tunge, modne hvidvine. Ændringen har til formål at beskytte denne tradition og at beskytte og skabe en beslægtet kategori af bedre kvalitet med krav som f.eks. lavere gennemsnitlige produktionsrater, druer af bedre kvalitet og overholdelse af særlige ønologiske fremgangsmåder. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse: Mór-vinområdet har i århundreder traditionelt fremstillet fyldige, tunge, modne hvidvine. Ændringen har til formål at beskytte denne tradition og at beskytte og skabe en beslægtet kategori af bedre kvalitet med krav som f.eks. lavere gennemsnitlige produktionsrater, druer af bedre kvalitet og overholdelse af særlige ønologiske fremgangsmåder.

2.   Medtagelse af nye tilladte druesorter (Generosa, Pinot Blanc, Pinot Noir, Syrah)

| a) | Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:






  — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- | --- |

a)

Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

—

VI. Tilladte druesorter

| b) | Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:






  — | Primære druesorter |
| --- | --- | --- |

b)

Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:

—

Primære druesorter

| c) | Begrundelse: De ungarske vinavleres arbejde i løbet af de seneste årtier har resulteret i adskillige nye druesorter, hvoraf Generosa allerede er blevet plantet af en række producenter i det afgrænsede område. Vine fremstillet af Generosa-druesorten har i de senere år vundet stor anerkendelse både i fagkredse og hos forbrugerne, hvilket har forbedret vinområdets omdømme. Pinot Blanc-druesorten har eksisteret i vinområdet i årtier, men kun i et lille område. Flere vinkældre sælger vin af høj kvalitet, der udelukkende er fremstillet af Pinot Blanc-druen. Denne druesorts potentiale kan klart udnyttes fuldt ud i vinområdet. Godkendelsen af druesorten Pinot Noir i vinområdet er af stor betydning for producenterne af såvel rosévine som mousserende vine. Rosé er en kategori, der opfylder den moderne vinforbrugers smag i næsten alle henseender, og som ud over de klassiske hvidvine kan gøre en forskel i det køligere Mór-vinområde. Druesorten Syrah har eksisteret i vinområdet i mange år, dog ikke i et stort område. Dens relativt sene blomstring og tidlige modning kan være gavnlig i vinområdet, hvor der fremstilles lettere vine af den. Dens pebrede, krydrede og undertiden mineralske noter gør den til noget særlig i vinområdet. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse: De ungarske vinavleres arbejde i løbet af de seneste årtier har resulteret i adskillige nye druesorter, hvoraf Generosa allerede er blevet plantet af en række producenter i det afgrænsede område. Vine fremstillet af Generosa-druesorten har i de senere år vundet stor anerkendelse både i fagkredse og hos forbrugerne, hvilket har forbedret vinområdets omdømme. Pinot Blanc-druesorten har eksisteret i vinområdet i årtier, men kun i et lille område. Flere vinkældre sælger vin af høj kvalitet, der udelukkende er fremstillet af Pinot Blanc-druen. Denne druesorts potentiale kan klart udnyttes fuldt ud i vinområdet. Godkendelsen af druesorten Pinot Noir i vinområdet er af stor betydning for producenterne af såvel rosévine som mousserende vine. Rosé er en kategori, der opfylder den moderne vinforbrugers smag i næsten alle henseender, og som ud over de klassiske hvidvine kan gøre en forskel i det køligere Mór-vinområde. Druesorten Syrah har eksisteret i vinområdet i mange år, dog ikke i et stort område. Dens relativt sene blomstring og tidlige modning kan være gavnlig i vinområdet, hvor der fremstilles lettere vine af den. Dens pebrede, krydrede og undertiden mineralske noter gør den til noget særlig i vinområdet.

3.   Ændringer af betegnelse og andre dataspecifikationer

| a) | Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:






  — | VII. Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- | --- |

a)

Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

—

VII. Tilknytning til det geografiske område

| — | VIII. Yderligere betingelser |
| --- | --- |

—

VIII. Yderligere betingelser

| — | IX. Overvågning, prøveudtagning og organoleptisk vurdering af vin |
| --- | --- |

—

IX. Overvågning, prøveudtagning og organoleptisk vurdering af vin

| b) | Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:






  — | Ændringen berører ikke enhedsdokumentet |
| --- | --- | --- |

b)

Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:

—

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet

| c) | Begrundelse: Ændringer af teknisk art |
| --- | --- |

c)

Begrundelse: Ændringer af teknisk art

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Mór

Móri

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivelse af vinene

Vin — hvid

Hvidvinene er grønhvide, strågule eller gyldne i farven med blege eller lyse nuancer. De er kendetegnet ved en frisk, livlig syrlighed, blomsternoter eller frugtagtige noter, lethed og friskhed. De mangler for det meste de egenskaber, som fadlagring giver. De mellemfyldige vine er typisk aromatiske med en markant karakter. Den anførte druesorts karakteristiske træk kan generelt nemt genkendes.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold: | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.):

9

Minimalt totalt syreindhold:

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l):

Vin — rosé

Rosévinene er pink, violette, laksefarvede (løgfarvede) eller lys røde i farven, frugtagtige og beregnet til konsum inden for et år.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold: | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.):

9

Minimalt totalt syreindhold:

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l):

Vin — rød

Rødvinene fremstilles som primærvine med en kort udblødning (5-7 dage) til konsum inden for et år. De er lette, enkle og har noter af røde bær i duft og smag. De er lys rubinrøde i farven.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold: | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.):

9

Minimalt totalt syreindhold:

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l):

Vin — præmiumvine

Disse vine er mørkt gyldne i farven. Den typisk udtalte syre og det høje alkoholindhold giver mulighed for længere modning. På grund af den længere lagring bliver de sekundære smagsnuancer ved modning dominerende, undertiden med et mineralsk præg.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid. |
| --- | --- |

*

| * | For senthøstede hvidvine, hvidvine fra selektiv høst og hvidvine fra let tørrede druer er det minimale totale alkoholindhold 12,83 % vol., og det maksimale indhold af flygtig syre er 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold: | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.):

9

Minimalt totalt syreindhold:

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt indhold af svovldioxid (i mg/l):

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Særlige ønologiske fremgangsmåder

Vin — ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Brug af en intermitterende vinpresse er tilladt

Ønologiske fremgangsmåder, som ikke er tilladt:

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

Tilsætning af sødestoffer og most til præmiumvine er ikke tilladt.

Regler for drueproduktion

Dyrkningsmetode

| 1. | Regler for opbinding og beskæring af vinstokken:






  a) | For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt dyrkningsmetode, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet. |
| --- | --- | --- |

1.

Regler for opbinding og beskæring af vinstokken:

a)

For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt dyrkningsmetode, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet.

| b) | For vindyrkningsarealer, der er beplantet efter den 1. august 2010:






  i) | Topbeskæring |
| --- | --- | --- |

b)

For vindyrkningsarealer, der er beplantet efter den 1. august 2010:

i)

Topbeskæring

| ii) | Gobelet-beskæring |
| --- | --- |

ii)

Gobelet-beskæring

| iii) | Gardinformning |
| --- | --- |

iii)

Gardinformning

| iv) | Lav kordonbeskæring |
| --- | --- |

iv)

Lav kordonbeskæring

| v) | Middelhøj kordonbeskæring |
| --- | --- |

v)

Middelhøj kordonbeskæring

| vi) | Høj kordonbeskæring |
| --- | --- |

vi)

Høj kordonbeskæring

| 2. | Regler for beplantningstæthed på vindyrkningsarealet.






  a) | For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt beplantningstæthed, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet. |
| --- | --- | --- |

2.

Regler for beplantningstæthed på vindyrkningsarealet.

a)

For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt beplantningstæthed, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet.

| b) | For vindyrkningsarealer, der er beplantet efter den 1. august 2010: Min. 3 300 vinstokke pr. hektar |
| --- | --- |

b)

For vindyrkningsarealer, der er beplantet efter den 1. august 2010: Min. 3 300 vinstokke pr. hektar

| c) | For vindyrkningsarealer, der er beplantet efter den 1. august 2016: Min. 3 500 vinstokke pr. hektar |
| --- | --- |

c)

For vindyrkningsarealer, der er beplantet efter den 1. august 2016: Min. 3 500 vinstokke pr. hektar

| 3. | Regler om knoptæthed på vindyrkningsarealet:
  Fremstilling af Mór-vin er kun tilladt for en knoptæthed på højst 10 levende knopper pr. kvadratmeter. |
| --- | --- |

3.

Regler om knoptæthed på vindyrkningsarealet:

Fremstilling af Mór-vin er kun tilladt for en knoptæthed på højst 10 levende knopper pr. kvadratmeter.

| 4. | Høstmetode
  Manuel og mekanisk høst er tilladt for alle BOB-vine, mousserende kvalitetsvine, aromatiske mousserende kvalitetsvine og perlevin tilsat kulsyre. Kun manuel høst er tilladt for præmiumvine.
  Druernes minimale indhold af naturligt sukker og potentielle alkoholindhold
  Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen
  For hvidvin, rosévin og rødvin: 9,0 % vol. -14,9 på den ungarske mostskala (Magyar mustfok — [MM°])
  For senthøstede hvidvine og hvidvine fra selektiv høst, hvidvine af let tørrede druer samt præmiumvine er druernes minimale indhold af naturligt sukker 216 g/l, det potentielle alkoholindhold er 12,83 % vol. og 20 på den ungarske mostskala ([MM°]). For mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin tilsat kulsyre: 9,0 % vol. -14,9 på den ungarske mostskala ([MM°])
  Regler for høstdato og angivelse af sorter
  Dyrkningsmetode
  Fastsættelse af høstdatoen:
  Den dato, hvor vinhøsten begynder, fastsættes af vinkooperativets råd senest den 20. august hvert år. Vinavlsprodukter, der er fremstillet af druer høstet før den startdato for høst, der er fastsat af vinkooperativets råd, kan ikke tildeles et oprindelsescertifikat for »Mór/Móri«-vin og må ikke markedsføres med BOB-mærket. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse. I tilfælde af usædvanlige omstændigheder (f.eks. vejr eller infektion) kan en undtagelse fra ovenstående tillades.
  Regler for angivelse af druesorter:
  Angivelse af sorten og dens synonymer som defineret i den relevante nationale lovgivning om klassificering af druesorter, der er egnede til fremstilling af vin, er tilladt for Mór-vinavlsprodukter i en hvilken som helst kategori, dog med følgende begrænsninger og tilføjelser:






  a) | Hvis der angives en enkelt sort, skal 85 % af produktet være fremstillet af den pågældende sort. |
| --- | --- | --- |

4.

Høstmetode

Manuel og mekanisk høst er tilladt for alle BOB-vine, mousserende kvalitetsvine, aromatiske mousserende kvalitetsvine og perlevin tilsat kulsyre. Kun manuel høst er tilladt for præmiumvine.

Druernes minimale indhold af naturligt sukker og potentielle alkoholindhold

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

For hvidvin, rosévin og rødvin: 9,0 % vol. -14,9 på den ungarske mostskala (Magyar mustfok — [MM°])

For senthøstede hvidvine og hvidvine fra selektiv høst, hvidvine af let tørrede druer samt præmiumvine er druernes minimale indhold af naturligt sukker 216 g/l, det potentielle alkoholindhold er 12,83 % vol. og 20 på den ungarske mostskala ([MM°]). For mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin tilsat kulsyre: 9,0 % vol. -14,9 på den ungarske mostskala ([MM°])

Regler for høstdato og angivelse af sorter

Dyrkningsmetode

Fastsættelse af høstdatoen:

Den dato, hvor vinhøsten begynder, fastsættes af vinkooperativets råd senest den 20. august hvert år. Vinavlsprodukter, der er fremstillet af druer høstet før den startdato for høst, der er fastsat af vinkooperativets råd, kan ikke tildeles et oprindelsescertifikat for »Mór/Móri«-vin og må ikke markedsføres med BOB-mærket. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse. I tilfælde af usædvanlige omstændigheder (f.eks. vejr eller infektion) kan en undtagelse fra ovenstående tillades.

Regler for angivelse af druesorter:

Angivelse af sorten og dens synonymer som defineret i den relevante nationale lovgivning om klassificering af druesorter, der er egnede til fremstilling af vin, er tilladt for Mór-vinavlsprodukter i en hvilken som helst kategori, dog med følgende begrænsninger og tilføjelser:

a)

Hvis der angives en enkelt sort, skal 85 % af produktet være fremstillet af den pågældende sort.

| b) | Hvis der angives flere sorter, skal 100 % af produktet være fremstillet af de angivne sorter. |
| --- | --- |

b)

Hvis der angives flere sorter, skal 100 % af produktet være fremstillet af de angivne sorter.

| c) | Angivelsen af en sort er ikke tilladt for Mór-vine, der er kendetegnet ved den begrænsede benævnelse »Muskotály« [Muscat]. |
| --- | --- |

c)

Angivelsen af en sort er ikke tilladt for Mór-vine, der er kendetegnet ved den begrænsede benævnelse »Muskotály« [Muscat].

b)   Maksimale udbytter

Vin — hvid, rosé, rød

100 hl pr. hektar

Vin — hvid, rosé, rød

13 600 kg druer pr. hektar

Vin — præmiumvine

60 hl pr. hektar

Vin — præmiumvine

8 500 kg druer pr. hektar

Vin — præmiumvine — senthøstede vine og vine fra selektiv høst

45 hl pr. hektar

Vin — præmiumvine — senthøstede vine og vine fra selektiv høst

8 000 kg druer pr. hektar

Vin — præmiumvine — vine fra let tørrede druer og isvine

20 hl pr. hektar

Vin — præmiumvine — vine fra let tørrede druer og isvine

5 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druer fra vindyrkningsarealer, der hører til områder i kommunerne Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd og Zámoly i Fejér Amt klassificeret som klasse I og II i henhold til matrikelregistret for vindyrkningsarealer (vinområdet Mór) kan anvendes til fremstilling af vinavlsprodukter med BOB »Mór/Móri«.

7.   Primære druesorter

| | syrah — blauer syrah |
| --- | --- |

syrah — blauer syrah

| | tramini — traminer |
| --- | --- |

tramini — traminer

| | syrah — serine noir |
| --- | --- |

syrah — serine noir

| | királyleányka — feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka — feteasca regale

| | syrah — marsanne noir |
| --- | --- |

syrah — marsanne noir

| | sauvignon — sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon — sovinjon

| | pinot noir — kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir — kék rulandi

| | pinot noir — savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir — savagnin noir

| | pinot noir — pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir — pinot cernii

| | leányka — leányszőlő |
| --- | --- |

leányka — leányszőlő

| | olasz rizling — nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling — nemes rizling

| | tramini — roter traminer |
| --- | --- |

tramini — roter traminer

| | cabernet franc — carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc — carbonet

| | tramini — savagnin rose |
| --- | --- |

tramini — savagnin rose

| | pinot blanc — weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc — weissburgunder

| | olasz rizling — taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling — taljanska grasevina

| | chardonnay — kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay — kereklevelű

| | pinot noir — pignula |
| --- | --- |

pinot noir — pignula

| | sauvignon — sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon — sauvignon bianco

| | olasz rizling — grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling — grasevina

| | leányka — dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka — dievcenske hrozno

| | szürkebarát — auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát — auvergans gris

| | irsai olivér — zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér — zolotis

| | kékfrankos — blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos — blaufränkisch

| | királyleányka — galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka — galbena de ardeal

| | rizlingszilváni — müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni — müller thurgau blanc

| | szürkebarát — pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát — pinot gris

| | rizlingszilváni — müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni — müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | sauvignon — sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon — sauvignon blanc

| | sárga muskotály — weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály — weiler

| | ezerjó — korponai |
| --- | --- |

ezerjó — korponai

| | rizlingszilváni — rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni — rizvanac

| | pinot noir — pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir — pinot tinto

| | irsai olivér — muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér — muskat olivér

| | tramini — gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini — gewürtztraminer

| | pinot noir — kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir — kisburgundi kék

| | pinot noir — spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir — spätburgunder

| | zöld veltelíni — zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni — zöldveltelíni

| | szürkebarát — pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát — pinot grigio

| | sárga muskotály — muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály — muscat lunel

| | zöld veltelíni — grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni — grüner muskateller

| | tramini — traminer rosso |
| --- | --- |

tramini — traminer rosso

| | zöld veltelíni — grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni — grüner veltliner

| | pinot noir — pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir — pino csernüj

| | rizlingszilváni — rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni — rivaner

| | tramini — tramin cervené |
| --- | --- |

tramini — tramin cervené

| | kékfrankos — moravka |
| --- | --- |

kékfrankos — moravka

| | kékfrankos — blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos — blauer lemberger

| | irsai olivér — irsai |
| --- | --- |

irsai olivér — irsai

| | rajnai rizling — rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling — rhine riesling

| | cabernet franc — cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc — cabernet

| | chardonnay — chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay — chardonnay blanc

| | sárga muskotály — muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály — muscat zlty

| | ezerjó — tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó — tausendachtgute

| | királyleányka — erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka — erdei sárga

| | ezerjó — szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó — szadocsina

| | rajnai rizling — rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling — rheinriesling

| | királyleányka — little princess |
| --- | --- |

királyleányka — little princess

| | cabernet franc — kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc — kaberne fran

| | rajnai rizling — riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling — riesling

| | cabernet franc — gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc — gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka — königstochter |
| --- | --- |

királyleányka — königstochter

| | olasz rizling — welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling — welschrieslig

| | ottonel muskotály — muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály — muskat ottonel

| | leányka — feteasca alba |
| --- | --- |

leányka — feteasca alba

| | rajnai rizling — weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling — weisser riesling

| | muskotály — muscat bélüj |
| --- | --- |

muskotály — muscat bélüj

| | királyleányka — königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka — königliche mädchentraube

| | rajnai rizling — johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling — johannisberger

| | pinot noir — rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir — rulandski modre

| | pinot blanc — pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc — pinot beluj

| | syrah — shiraz |
| --- | --- |

syrah — shiraz

| | sárga muskotály — muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály — muscat de lunel

| | olasz rizling — risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling — risling vlassky

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay — ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay — ronci bilé

| | szürkebarát — grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát — grauburgunder

| | szürkebarát — ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát — ruländer

| | cabernet franc — carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc — carmenet

| | sárga muskotály — muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály — muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | ottonel muskotály — muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály — muscat ottonel

| | rizlingszilváni — müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni — müller thurgau

| | kékfrankos — limberger |
| --- | --- |

kékfrankos — limberger

| | sauvignon — sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon — sauvignon bijeli

| | sárga muskotály — moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály — moscato bianco

| | pinot blanc — fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc — fehér burgundi

| | ezerjó — trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó — trummertraube

| | leányka — mädchentraube |
| --- | --- |

leányka — mädchentraube

| | sárga muskotály — weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály — weisser

| | sárga muskotály — muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály — muscat blanc

| | sárga muskotály — muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály — muscat de frontignan

| | ezerjó — tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó — tausendgute

| | pinot noir — pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir — pinot nero

| | ottonel muskotály — miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály — miszket otonel

| | királyleányka — dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka — dánosi leányka

| | kékfrankos — blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos — blauer limberger

| | olasz rizling — riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling — riesling italien

| | pinot noir — kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir — kék burgundi

| | pinot blanc — pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc — pinot bianco

| | ezerjó — kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó — kolmreifler

| | generosa |
| --- | --- |

generosa

| | rajnai rizling — riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling — riesling blanc

| | syrah — sirac |
| --- | --- |

syrah — sirac

| | chardonnay — morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay — morillon blanc

| | zöld veltelíni — veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni — veltlinské zelené

| | pinot noir — blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir — blauer burgunder

| | olasz rizling — olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling — olaszrizling

| | szürkebarát — graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát — graumönch

| | cabernet franc — gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc — gros cabernet

| | irsai olivér — zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály — muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály — muscat sylvaner

8.   Tilknytning til det geografiske område

Vin (1)

1.   Beskrivelse af det afgrænsede geografiske område:

a)   Naturlige og kulturelle faktorer

Et af Ungarns mindste historiske vinområder er Mór-vinområdet, som ligger på Vértes-siden af Mór-dalen mellem Vértes- og Bakonybjergene i Fejér Amt.

Mikroklimaet og den fremherskende vindretning i vinområdet påvirkes af Mór-dalen, der er en tektonisk forkastning mellem Bakony- og Vértesbjergene. De nuværende morfologiske kendetegn skyldes overfladedannelse i den sene pliocæntid og kvartærtiden, hvor der dannedes plateaubjerge med grus på toppen, lange og brede højderygge, forrevne og let skrånende forbjerge. Vértes er en karstisk mellemhøj bjergkæde med en horst- og sprækkedalstruktur.

Den brune skovjord med lerudfældning og den brune jord har i vid udstrækning udviklet sig på løss blandet med kalkstensaffald og oligocænsand. Dolomit og kalksten er dækket af rendzina.

Klimaet er egnet til dyrkning af vinstokke, selv om det er køligere end gennemsnittet. Vintrene er milde med en betydelig luftcirkulation året rundt. Solen skinner på de fleste vindyrkningsarealer hele sommeren. Den årlige gennemsnitstemperatur er 10 °C. Området er kendetegnet ved moderate lysforhold og 600-650 mm nedbør. Det meste af regnen falder om sommeren, mindst i februar og marts. Den fremherskende vindretning er fra nordvest. Vejret er normalt moderat køligt og forholdsvis regnfuldt.

b)   Menneskelige faktorer

Det antages, at der er dyrket vin i området så langt tilbage som i romertiden. Skøder, der blev udstedt efter den ungarske stats grundlæggelse i det 11. århundrede, giver imidlertid klare beviser for lokal vinavl. De første skriftlige optegnelser stammer fra tiden efter erobringen i Middelalderen. I fyrst Miklós Csáks testamente i 1231 nævnes vinmarkerne i Vajal (Mór) for første gang.

Det osmanniske styre skadede vindyrkningen i området. Da den tyrkiske garnison forlod borgen Csókakő, nedbrændte den landsbyer og ødelagde også vinmarkerne.

Kapucinerordenen og de tyske bosættere (som familierne Hochburg og Lamberg fik til området) spillede en central rolle i den efterfølgende genopretning, idet de medbragte moderne udstyr og avancerede traditioner for vindyrkning og vinfremstilling. Kapucinermunkene i Mór grundlagde deres kloster mellem 1694 og 1696 og bevarede tætte forbindelser med kapucinermunkene i Tokaj. Ifølge traditionen sendte de stiklinger af sorten Ezerjó til dem, så de kunne genplante vinmarkerne.

Sorten Ezerjó, som i dag hedder »Hungaricum«, blev den vigtigste druesort i vinområdet i forbindelse med genplantningen efter phylloxera-epidemien. Genopretningen af vinstokke og vin spillede en vigtig rolle, da Mór fik status som købstad i 1758.

Historiske optegnelser viser, at let tørrede druer blev høstet for første gang i vinområdet i 1834. I 1800-tallet blev der solgt mere og mere vin fra området på det østrigske marked takket være de gode transportmuligheder.

Selv om det første vinkooperativ i området blev etableret i Csákberény i 1882, blev det uafhængige vinområde Mór oprettet ved dekret i 1928 efter en ansøgning indgivet i 1901.

Fra efter Anden Verdenskrig indtil udgangen af 1980'erne stod den statslige bedrift i Mór for den teknologiske baggrund for vindyrkning og forarbejdning af druerne, den nødvendige lagerkapacitet og en betydelig del af afsætningsmulighederne i vinområdet. I midten af 1980'erne havde vindyrkningsarealet igen nået tidligere århundreders store udstrækning. Afsætningen gik til hjemmemarkedet og desuden hovedsagelig som eksport til Sovjetunionen.

Med regimeskiftet i 1990 blev den statslige bedrift og dens vindyrkningskapacitet afviklet, og med privatiseringen var det igen de lokale beslutningstagere, de enkelte landmænd og vinproducenter, der stod for vinområdet. Det medførte til gengæld en betydelig ændring i vinavlens struktur. Mange familier blev erhvervsmæssige vinavlere, og der er nu mange vingårde i Mór og omegn, som klarer sig godt. Vindyrkningsområdet i vinområdet er reduceret til 685 ha.

Takket være disse familiedrevne vingårdes udvikling og århundredlange erfaring og ekspertise bliver Mór-vinene mere og mere populære hos forbrugerne. Tendensen bekræftes af de mange guldmedaljer i nationale og internationale vinkonkurrencer og åbningen af salg til udenlandske markeder.

Vin (2)

2.   Beskrivelse af vinene

Mór-vinene har en rig bouquet af duft og aromaer, et relativt højt alkoholindhold og syreindhold, og er behagelige og normalt tørre. En udtryksfuld, fyldig karakter og et afbalanceret syreindhold gør disse vine meget behagelige. Især de gode årgange giver harmoniske vine med en udtalt syre og tilsvarende krop, hvilket med den rigtige vinfremstillingsteknologi og modning kan give præmiumvine.

Mór-vinene omtales oftest i litteraturen som faste, markante og »maskuline«. Områdets vine har den rygrad og fylde samt det sukker- og syreindhold, som normalt er kendetegnende for store vine. Den kalkholdige jord giver vinene en syrlig rygrad, som giver dem deres enestående behagelige smag. Præmiumvine af udvalgte druesorter har den samme syrlige rygrad, som gør dem egnet til at gemme, så de kan udvikle sig og vokse i op til flere år.

På grund af luftcirkulationen i Mór-dalen bliver druerne sjældent angrebet af svampesygdomme. Det betyder, at der er sunde druer at forarbejde i de fleste årgange. Hvidvin af sunde druer egner sig også godt til lagring i lang tid og til fremstilling af historiske vine (»muzeális borok«).

Under gunstige vejrforhold modner druer af sorten Ezerjó til en gylden gul og har en udsøgt smag. I visse årgange kan botrytiserede druer anvendes til fremstilling af hovedvin af en særlig kvalitet.

3.   Sammenhængen mellem produktionsområdet, menneskelige faktorer og produktet

Takket være det geografiske miljøs naturlige og menneskelige faktorer har Mór-vinområdet i flere hundrede år givet vine, som er berømt i hele Ungarn.

Det gunstige meso- og mikroklima på bjergenes og bakkernes syd- og sydvestvendte skråninger har givet gode lokale vækstforhold.

Den specifikke luftcirkulation i dalen er et væsentligt aktiv med henblik på at bekæmpe svampesygdomme i druerne, mindske eller undgå frostrisici eller styre, hvor ofte de forekommer. Andre fordele er en gunstig beliggenhed og fremragende udnyttelse af sollyset på de stejle sydvestvendte skråninger på kanten af Mór-dalen. Mór-vinenes karakteristiske særpræg skyldes også jordens relativt høje kalkindhold.

Vinavlen og vinfremstillingen i området har en lang række unikke, traditionelle karakteristika, som har afgørende betydning på langt sigt. De betydelige forskelle i vindyrkning og forarbejdning af druer i forhold til andre vinområder skyldes for det første, at de tysktalende bosættere bragte deres dyrkningsmetoder med sig fra deres hjemegn, for det andet, at kapucinermunkene indførte nye metoder til vindyrkning og vinfremstilling, og for det tredje, at disse særlige forhold i vid udstrækning udviklede sig lokalt og på det tidspunkt isoleret.

På traditionelt dyrkede vinmarker anvendes stadig beskæringsmetoden »bald pruning« og topbeskæring med pæle, som er typisk for vinområdet, og som har til formål at bringe klaserne tættere på jorden, der opvarmes i løbet af dagen. Det sikrer en god modning og bedre kvalitet. Mór-vinproducenterne benytter denne dyrkningsmetode den dag i dag. Alle vinproducenter i området tilstræber at holde sig til opbindings- og beskæringsmetoder, der giver lave vinstokke.

Desuden bidrager en omhyggelig afknopning til en jævn spredning af knopperne, så der kommer sunde druer, som er nøglen til fremstillingen af de frugtagtige Mór-vine.

Råmaterialet, der fremstilles på denne måde, er meget velegnet til længere modning af f.eks. præmiumvine, der traditionelt fremstilles i vinområdet med fadlagring. Det skyldes, at det mindre overfladeareal giver mulighed for længere modning på træfade.

Ezerjó var den fremherskende druesort og karakteristisk for vinområdet indtil 1950'erne og har siden fået selskab af en række overvejende grønne druesorter. Det er bl.a. Zöld veltelíni, Rizlingszilváni, Rajnai rizling, Chardonnay, Leányka, Királyleányka, Sauvignon, Szürkebarát og Tramini, samt nogle få blå druesorter, der dyrkes i lille målestok. Ezerjó er stadig den vigtigste druesort i vinområdet og dyrkes på næsten en tredjedel af området.

Mór-vin er således stadig i høj grad synonym med »Móri Ezerjó«, dvs. resultatet af et heldigt møde mellem et godt produktionsområde og en fremragende druesort. Sorten dyrkes flere steder i Ungarn, men dens egentlige hjem er på skråningerne af Vértes.

9.   Yderligere betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Regler vedrørende betegnelser (1)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) og dets adjektiviske former på ungarsk samt på ethvert officielt EU-sprog kan anføres på etiketten. |
| --- | --- |

a)

Udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) og dets adjektiviske former på ungarsk samt på ethvert officielt EU-sprog kan anføres på etiketten.

| b) | På etiketten af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór/Móri« kan udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) erstattes af udtrykket »védett eredetű bor« (»vin af beskyttet oprindelse«). |
| --- | --- |

b)

På etiketten af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór/Móri« kan udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) erstattes af udtrykket »védett eredetű bor« (»vin af beskyttet oprindelse«).

| c) | Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór« kan erstattes af betegnelsen »Móri« eller »Móri borvidék« (Mór-vinområdet). Den grammatiske variant med et afledt »-i« i navnene på alle de kommuner, der er anført i punkt VIII/1.1.2, må også fremgå af etiketten. |
| --- | --- |

c)

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór« kan erstattes af betegnelsen »Móri« eller »Móri borvidék« (Mór-vinområdet). Den grammatiske variant med et afledt »-i« i navnene på alle de kommuner, der er anført i punkt VIII/1.1.2, må også fremgå af etiketten.

| d) | Angivelse af årgang er obligatorisk for alle primære og nye vine. |
| --- | --- |

d)

Angivelse af årgang er obligatorisk for alle primære og nye vine.

| e) | Hvis årgangen angives, skal 85 % af vinen stamme fra denne årgang. Der gøres en undtagelse for primære eller nye vine samt for vin af en »jomfruårgang« eller »første høst«, hvor 100 % af vinen skal stamme fra den relevante årgang. |
| --- | --- |

e)

Hvis årgangen angives, skal 85 % af vinen stamme fra denne årgang. Der gøres en undtagelse for primære eller nye vine samt for vin af en »jomfruårgang« eller »første høst«, hvor 100 % af vinen skal stamme fra den relevante årgang.

| f) | Udtrykkene »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »termelői palackozás« (aftappet af producenten) og »pinceszövetkezetben palackozva« (aftappet i et vinkooperativ) kan angives på enhver »Mór/Móri«-vin. |
| --- | --- |

f)

Udtrykkene »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »termelői palackozás« (aftappet af producenten) og »pinceszövetkezetben palackozva« (aftappet i et vinkooperativ) kan angives på enhver »Mór/Móri«-vin.

| g) | Udtrykket »rozé« kan erstattes af »rosé« og udtrykket »küvé« af »cuvée«. |
| --- | --- |

g)

Udtrykket »rozé« kan erstattes af »rosé« og udtrykket »küvé« af »cuvée«.

Regler vedrørende betegnelser (2)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| h) | »Küvé« eller »cuvée« kan betegne vine, der er fremstillet ved forskæring af flere druesorter, og på hvis etiket navnet på de druesorter, der udgør cuvéen, kan angives i faldende orden efter mængde med henblik på forbrugeroplysning. Hvis navnene på sorterne er anført, angives navnene på alle de sorter, der udgør cuvéen. |
| --- | --- |

h)

»Küvé« eller »cuvée« kan betegne vine, der er fremstillet ved forskæring af flere druesorter, og på hvis etiket navnet på de druesorter, der udgør cuvéen, kan angives i faldende orden efter mængde med henblik på forbrugeroplysning. Hvis navnene på sorterne er anført, angives navnene på alle de sorter, der udgør cuvéen.

| i) | Udtrykket »Öreg tőkék bora« (»vin af gamle vinstokke«) kan anføres på etiketten, når mindst 85 % af vinen stammer fra et terroir, hvis vinstokke er over 40 år gamle. |
| --- | --- |

i)

Udtrykket »Öreg tőkék bora« (»vin af gamle vinstokke«) kan anføres på etiketten, når mindst 85 % af vinen stammer fra et terroir, hvis vinstokke er over 40 år gamle.

| j) | Anvendelse af udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] er tilladt på Mór-vine, forudsat at 100 % af de druer, der anvendes som råmateriale i vinene, stammer fra det areal, der dyrkes af den specifikke vingård. I tilfælde af familievirksomheder må udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] også angives på etiketten på vin, der fremstilles på familiemedlemmers vindyrkningsarealer. |
| --- | --- |

j)

Anvendelse af udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] er tilladt på Mór-vine, forudsat at 100 % af de druer, der anvendes som råmateriale i vinene, stammer fra det areal, der dyrkes af den specifikke vingård. I tilfælde af familievirksomheder må udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] også angives på etiketten på vin, der fremstilles på familiemedlemmers vindyrkningsarealer.

| k) | Udtrykkene »késői szüretelésű bor« [senthøstet vin], »válogatott szüretelésű bor« [vin fra selektiv høst], »főbor« [hovedvin], »jégbor« [isvin] og »töppedt szőlőből készült bor« [vin fremstillet af let tørrede druer] må kun stå på etiketten på præmiumvine. |
| --- | --- |

k)

Udtrykkene »késői szüretelésű bor« [senthøstet vin], »válogatott szüretelésű bor« [vin fra selektiv høst], »főbor« [hovedvin], »jégbor« [isvin] og »töppedt szőlőből készült bor« [vin fremstillet af let tørrede druer] må kun stå på etiketten på præmiumvine.

Andre begrænsede udtryk, der kan angives:

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| — | »Muzeális bor« [historisk vin]: hvid, præmium |
| --- | --- |

—

»Muzeális bor« [historisk vin]: hvid, præmium

| — | Birtokbor [en enkelt vingård] alle vine |
| --- | --- |

—

Birtokbor [en enkelt vingård] alle vine

| — | »Öreg tőkék bora« [vin fra gamle vinstokke] alle vine |
| --- | --- |

—

»Öreg tőkék bora« [vin fra gamle vinstokke] alle vine

| — | Jomfruårgang eller første høst: alle vine |
| --- | --- |

—

Jomfruårgang eller første høst: alle vine

| — | Muskotály [Muscat]: hvid |
| --- | --- |

—

Muskotály [Muscat]: hvid

| — | »Cuvée« eller »küvé«: alle vine |
| --- | --- |

—

»Cuvée« eller »küvé«: alle vine

| — | »Szűretlen« [ufiltreret]: rød |
| --- | --- |

—

»Szűretlen« [ufiltreret]: rød

| — | Primőr [Primeur] eller ny vin: hvid, rosé, rød |
| --- | --- |

—

Primőr [Primeur] eller ny vin: hvid, rosé, rød

| — | »Barrique«: hvid, rød, præmium |
| --- | --- |

—

»Barrique«: hvid, rød, præmium

Mindre geografiske enheder, der kan anvendes som supplement til den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór«

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Kommuner:

| — | Fejér amt: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly |
| --- | --- |

—

Fejér amt: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly

For så vidt angår Mór-vine, der er mærket med en kommunes navn, skal mindst 85 % af druerne stamme fra vindyrkningsarealer, der henhører under klasse I eller II i kommunen, og op til 15 % af de forarbejdede druer kan stamme fra andre dele af det afgrænsede produktionsområde Mór.

Præsentationsregler

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Præmiumvine må kun sælges i flasker.

Denne regel gælder ikke for vin, der produceres i produktionsområdet af producenten i vedkommendes egen kælder til konsum på stedet.

Præmiumvine må kun sælges i det produktionsår, der følger efter høsten.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde (1)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Af historiske grunde kan vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór« fremstilles i følgende amter og byer ud over de kommuner, der er anført i kapitel IV:

| — | Fejér amt:
  Kommunerne Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál og Velence |
| --- | --- |

—

Fejér amt:

Kommunerne Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál og Velence

| — | Bács-Kiskun amt:
  Kommunerne Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú„ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút og Zsana |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun amt:

Kommunerne Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú„ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút og Zsana

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde (2)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Komárom-Esztergom amt:
  Kommunerne Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely og Vértesszőlős |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom amt:

Kommunerne Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely og Vértesszőlős

| — | Pest amt:
  Kommunerne Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres og Veresegyház |
| --- | --- |

—

Pest amt:

Kommunerne Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres og Veresegyház

| — | Somogy Amt:
  Kommunerne Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós og Ordacsehi. |
| --- | --- |

—

Somogy Amt:

Kommunerne Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós og Ordacsehi.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde (3)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Tolna amt:
  Kommunerne Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisveke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod, Zomba, og |
| --- | --- |

—

Tolna amt:

Kommunerne Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisveke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod, Zomba, og

| — | Veszprém amt:
  Kommunerne Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp og Zánka |
| --- | --- |

—

Veszprém amt:

Kommunerne Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp og Zánka

Undtagelser fra denne regel er præmiumvine, mousserende kvalitetsvine og aromatisk mousserende kvalitetsvine, som kun må forarbejdes i de i kapitel IV nævnte kommuner.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/33

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2020/C 196/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»RIBEIRO«

PDO-ES-A1123-AM03

Ansøgningsdato: 17.8.2017

1.   Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — Væsentlig ændring

2.   Beskrivelse og begrundelse for ændringen

2.1.   Indførelse af ny kategori af vinavlsprodukter (mousserende kvalitetsvin)

Beskrivelse og begrundelse

En ny kategori af vine er blevet tilføjet: mousserende kvalitetsvin (forordning (EU) nr. 1308/2013, bilag VII, del II, kategori 5).

Ændringen kræver, at afsnit 2 i produktspecifikationen og afsnit 2.3 i enhedsdokumentet ændres. Endvidere vedrører ændringen indirekte afsnit 3, 7 og 8.b.2 i produktspecifikationen. I enhedsdokumentet er følgende afsnit berørt: 4 (Beskrivelse af vinene), 5.a) (Særlige ønologiske fremgangsmåder), 8 (Tilknytning) og 9 (Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen).

Disse vine skal fremstilles ved hjælp af den traditionelle metode udelukkende af hvide eller røde hovedsorter, som er oprindelige sorter, der giver vinen en mere individuel karakter.

Ændringen skyldes traditionen for fremstilling af disse vine i dette område samt den høje kvalitet af de mousserende vine, der fremstilles på nuværende tidspunkt. Fremstillingen af mousserende vin begyndte i 1920'erne i Ribeiro, hvor forskellige producenter fortsatte traditionen indtil udgangen af det 20. århundrede. Med tiden blev denne praksis meget mindre udbredt. Vinene blev kun fremstillet i begrænsede mængder og lejlighedsvist, hovedsagelig som kuriosa eller som gaver eller erkendtligheder til vigtige besøgende. I de senere år er der imidlertid sket en genopblomstring af produktionen. Dette skyldes tidligere positive oplevelser og stadig mere krævende forbrugere, som altid er på udkig efter nye oplevelser og villige til at betale for et eksklusivt og relativt dyrt produkt. Erfaringer har vist, at hovedsorterne under denne oprindelsesbetegnelse, når de fremstilles ved hjælp af den traditionelle metode til fremstilling af mousserende vin, giver vin af høj kvalitet.

2.2.   Ændring af beskrivelsen af vinene

Beskrivelse og begrundelse

Inden for kategori 1 (vin) fastsættes der i den nye produktspecifikation forskelle på grundlag af de sorter, der anvendes i produktionen. Dette betyder, at udtrykket »Castes« vil blive brugt for hvidvin og rødvin, som udelukkende er fremstillet af bestemte druer, der betragtes som hovedsorter. Alle sådanne sorter er oprindelige og tilpasset de naturlige forhold i regionen. Det drejer sig om: Caiño tinto, Caiño bravo, Caiño longo, Ferrón, Sousón, Mencía, Brancellao, Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caiño blanco, Loureira og Albariño. På samme måde vil rødvine og hvidvine, der er lagret på træfade, blive identificeret på markedet ved hjælp af betegnelsen »Barrica«.

Beskrivelsen bør derfor ændres med henvisning til både de analytiske og organoleptiske egenskaber, således at de omfatter de egenskaber, som adskiller de vine, der betegnes som anført ovenfor, fra andre vine.

Ændringen vedrører derfor hovedsagelig afsnit 2 i produktspecifikationen og afsnit 2.4 (Beskrivelse af vinene) i enhedsdokumentet. Desuden vedrører ændringen indirekte afsnit 3, 7 og 8.b)2 i produktspecifikationen og afsnit 5.a) (Særlige ønologiske fremgangsmåder) og afsnit 9 (Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen) i enhedsdokumentet.

Ændringen er begrundet i behovet for at give forbrugerne oplysninger, der sætter dem i stand til at træffe bedre valg i købsprocessen. Oplysningerne vil hjælpe dem med at identificere vine med særlige kendetegn, enten fordi de er fremstillet af de druesorter, der er bedst tilpasset området, som det er tilfældet med Cabeiro Castes-vine, eller fordi de er lagret på træfade som for Ribeiro Barrica-vine.

Derudover er der foretaget en lille ændring i beskrivelsen af de organoleptiske egenskaber med det formål at undgå henvisninger til nydelsesmæssige faktorer og brug af mere objektive deskriptorer. Det samme gælder de analytiske værdier for hvid- og rødvine, som ikke er mærket »Castes« eller »Barrica«, og for dem, der er mærket »Ribeiro Tostado«. Minimumalkoholindholdet (totalt og virkeligt) er blevet forhøjet for både hvidvin og rødvin. Det totale maksimumsyreindhold er blevet forhøjet for hvidvinene, mens det totale minimumsyreindhold er blevet reduceret for rødvinene. For Ribeiro Tostado er det totale naturlige alkoholindhold og det totale minimumsukkerindhold blevet forhøjet.

De ændringer, der er nævnt i foregående afsnit, vedrører kun afsnit 2 i produktspecifikationen og afsnit 4 (Beskrivelse af vinene) i enhedsdokumentet. De er begrundet i de data, der er indsamlet i løbet af de seneste år ved smagninger og analytiske test.

2.3.   Ændringer i vinfremstillingsmetoder (dyrkningsmetoder): beplantningstæthed

Beskrivelse og begrundelse

Afsnit 3.a i produktspecifikationen og afsnit 5.a) (Dyrkningsmetoder) i enhedsdokumentet er blevet ændret.

Der er fastsat en minimumbeplantningstæthed på 3 000 vinstokke pr. hektar. Dette erstatter bestemmelsen i den nuværende produktspecifikation, hvorved der fastsættes en maksimumbeplantningstæthed på 7 000 vinstokke pr. hektar.

Denne ændring skyldes den eksisterende tradition for tæt beplantede vinmarker i dette vindyrkningsområde. Reglerne fra 1976 indeholdt ovennævnte maksimumgrænse på 7 000 vinstokke pr. hektar, hvilket ikke var tilfældet i de tidligere regler fra 1957. Ændringen blev foretaget i 1976, da det blev anset for fordelagtigt at fastsætte maksimumgrænsen for at forbedre vinens kvalitet og lette mekaniseringen på vindyrkningsarealerne.

Vi ved nu, at der med en passende overvågning af vinproduktionskapaciteten kan opnås en højere kvalitet med en beplantningstæthed på over 7 000 vinstokke pr. hektar. Den nye produktspecifikation omfatter en betydelig reduktion af vinproduktionen pr. hektar, hvilket betyder, at denne ændring ikke skader vinens kvalitet.

2.4.   Ændringer i vinfremstillingsmetoder (dyrkningsmetoder): mere detaljeret regulering af beskærings- og espalieringssystemer

Beskrivelse og begrundelse

Afsnit 3.a i produktspecifikationen og afsnit 5.a) (Dyrkningsmetoder) i enhedsdokumentet er blevet ændret.

Der findes en mere detaljeret beskrivelse af de tilladte beskærings- og espalieringssystemer. Der vil især være tale om kordon-, gobelet- og Guyot-beskæring. Espaliering vil ske med espalierer eller pinde. Ifølge den nuværende ordlyd vil kun spore og stok blive beskåret, eller beskæring vil ske ved at lade et passende antal sporer blive tilbage, og espaliering vil ske med snore eller stokke.

Denne ændring er nødvendig, fordi produktspecifikationens nuværende ordlyd er meget uklar og upræcis og derfor kan føre til meget forskellige former for beskæring. Hensigten er kun at medtage dem, der faktisk bruges, heraf nogle, der har været brugt i mange år, og andre, som er blevet indført for nylig.

Kordon-beskæring medtages, selv om denne type ikke er traditionel for oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«. Den er blevet indført af forskellige årsager, bl.a.: Det er let at gøre i praksis. Druerne har godt af fordelingen af skud og blade. Den gør det også muligt at overvåge udbyttet, og de dyrkede druer er af høj kvalitet. Af disse grunde er det blevet besluttet at lade dette beskæringssystem indgå blandt dem, der er tilladt i forbindelse med oprindelsesbetegnelsen.

Gobelet-beskæring har været brugt længst af de forskellige typer i Ribeiro, og denne type bruges stadig på visse vindyrkningsarealer. Her lader man et passende antal sporer og nogle gange også en stok blive tilbage. Pinde understøtter kordonerne og stammerne på mindre modne vinstokke. Dertil kommer, at da espalieringssystemer med snore først blev indført i vindyrkningsområderne, begyndte man at anvende Guyot-systemet. Dette nævnes nu udtrykkeligt i den nye produktspecifikation.

2.5.   Ændringer i vinfremstillingsmetoder: maksimumudbytter

Beskrivelse og begrundelse

Udvindingsudbyttet ved fremstilling af vin og mousserende vin er blevet forhøjet fra de nuværende 70 liter pr. 100 kg druer til 74 liter eller 72 liter for Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica og Ribeiro Espumoso. Omvendt er produktionsudbyttet for druer pr. hektar blevet reduceret fra de nuværende 30 000 kg pr. hektar til 13 000 kg for druer, der anvendes til fremstilling af hvidvinene Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica og Ribeiro Espumoso. For druer, der anvendes til fremstilling af røde udgaver af de samme vine, er det nu 12 000 kg pr. hektar. For alle de øvrige vine er drueproduktionsudbyttet fastsat til 19 000 kg pr. hektar. Drueproduktionsudbyttet for Ribeiro Tostado er stadig 12 000 kg pr. hektar.

Det samlede resultat af disse ændringer er en betydelig reduktion af vinproduktionen pr. hektar, fra de nuværende 210 hektoliter pr. hektar til mellem 140,60 og 86,40 hektoliter pr. hektar afhængigt af vintypen. Udvindingsudbyttet for Ribeiro Tostado forbliver uændret på 40 liter pr. 100 kg høstudbytte.

Disse ændringer vedrører afsnit 3.b, 5 og 8.b.1 i produktspecifikationen og afsnit 5.a) (Særlige ønologiske fremgangsmåder) og afsnit 5.b) (Maksimumudbytter) i enhedsdokumentet.

Stigningen i udbyttet skyldes, at den moderne teknologi, der anvendes i produktionen, giver mulighed for større udvindingsudbytte, uden at det går ud over vinens kvalitet.

Drueudbyttet pr. hektar i den gældende produktspecifikation er 30 000 kg. Dette er det udbytte, der er angivet i reglerne for denne oprindelsesbetegnelse, der blev godkendt i 1976. Dette høje udbytte tilhører en anden tid og afspejler en anden tilgang til vindyrkning, som ikke længere er gældende. Kvalitet opfattes nu som vigtigere end kvantitet. Denne betydelige reduktion af udbyttet har derfor til formål at opnå en højere kvalitet for råvarerne og dermed for de vine, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen.

2.6.   Ændringer i vinfremstillingsmetoder: definition af særlige ønologiske fremgangsmåder for mousserende vin og Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica og Ribeiro Tostado

Beskrivelse og begrundelse

Afsnit 3.b, 3.c og 3.d i produktspecifikationen og afsnit 5.a) i enhedsdokumentet (Særlige ønologiske fremgangsmåder) er blevet ændret.

Der er indført en ny vinkategori for vin, mousserende Ribeiro-vin, og der er defineret nye vintyper i kategori 1: Ribeiro Castes og Ribeiro Barrica. Det er derfor nødvendigt at definere deres særlige produktionsbetingelser. Det er desuden blevet præciseret, at Ribeiro Tostado-vine skal være hvide eller røde og udelukkende fremstilles af hovedsorter.

Ribeiro Castes-vine må udelukkende være fremstillet af hovedsorter. Ribeiro Barrica-vine skal være rødvine eller hvidvine, som på et hvilket som helst tidspunkt i produktionsprocessen er blevet opbevaret i tønder med en maksimumvolumen på 600 liter, og som også udelukkende fremstilles af hovedsorter.

Desuden må mousserende vine kun fremstilles af hovedsorter ved hjælp af den traditionelle metode i versionerne »Brut« og »Brut Nature«.

Disse ændringer skyldes, at det er nødvendigt at fastsætte specifikke objektive betingelser for disse vine, som skal mærkes forskelligt på markedet. De grundlæggende og fælles kendetegn ved alle disse vine er, at de udelukkende fremstilles af druer, der klassificeres som hovedsorter. Alle sådanne sorter dyrkes traditionelt i området. De giver vine, der bedst udtrykker Ribeiro-vinenes unikke kendetegn.

2.7.   Ændringer i vinfremstillingsmetoder: forhøjelse af minimumsukkerindholdet i druemost til tostados-kategorien

Beskrivelse og begrundelse

Afsnit 3.d i produktspecifikationen og afsnit 5.a) i enhedsdokumentet (Særlige ønologiske fremgangsmåder) er blevet ændret.

Erfaringerne fra de seneste år og de resultater, der er observeret i fremstillingen af Ribeiro Tostado, tyder på, at det vil være gavnligt at forhøje minimumsukkerindholdet i most af delvis tørrede druer, fra de nuværende 300 gram pr. liter til 350.

2.8.   Klassificering af sorter som hovedsorter og sekundære sorter

Beskrivelse og begrundelse

Afsnit 6 i produktspecifikationen og afsnit 7 i enhedsdokumentet er blevet ændret.

Dette er et af de vigtigste nye elementer i ændringen af produktspecifikationen. Således tilføjes to særskilte kategorier for de druesorter, der kan anvendes til fremstilling af vin med oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«: hovedsorter og sekundære sorter. Sondringen er primært baseret på den kvalitet, som sorterne giver til de vine, der er omfattet af denne oprindelsesbetegnelse. Denne kvalitet bedømmes efter to hovedkriterier. På den ene side er der den rent tekniske kvalitet, og på den anden side den potentielle variation, som de specifikke druesorter giver produktet. Hovedsorterne er oprindelige sorter og er altid dem, der anbefales i klassificeringen af sorter, der er udarbejdet af den selvstyrende region Galicien. Klassificeringen vil være som følger:

| — | Hovedsorter:
  Rødvin: Caíño tinto, Caíño bravo, Caíño longo, Ferrón, Sousón, Mencía og Brancellao
  Hvidvin: Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caíño blanco, Loureira og Albariño |
| --- | --- |

—

Hovedsorter:

Rødvin: Caíño tinto, Caíño bravo, Caíño longo, Ferrón, Sousón, Mencía og Brancellao

Hvidvin: Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caíño blanco, Loureira og Albariño

| — | Sekundære sorter:
  Rødvin: Garnacha tintorera og Tempranillo Hvidvin: Palomino og Albillo
  Vine af typen Castes og vine, der bærer betegnelsen Barrica, må udelukkende være fremstillet af hovedsorter, hvilket tilsvarende gælder for mousserende kvalitetsvine og naturligt søde vine (Tostado). |
| --- | --- |

—

Sekundære sorter:

Rødvin: Garnacha tintorera og Tempranillo Hvidvin: Palomino og Albillo

Vine af typen Castes og vine, der bærer betegnelsen Barrica, må udelukkende være fremstillet af hovedsorter, hvilket tilsvarende gælder for mousserende kvalitetsvine og naturligt søde vine (Tostado).

2.9.   Tilføjelse og fjernelse af sorter

Beskrivelse og begrundelse

Afsnit 6 i produktspecifikationen og afsnit 7 i enhedsdokumentet er blevet ændret.

Det foreslås at tilføje de hvide sorter Lado og Caíño blanco, begge som hovedsorter, og fjerne den hvide sort Macabeo.

Disse ændringer forklares nedenfor.

| — | Lado (tilføjes)
  Lado er en sort, der anbefales af den selvstyrende region Galicien i overensstemmelse med spansk lovgivning. Det er en oprindelig sort i det geografiske område, som omfatter oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«. Sorten er utvivlsomt i fremgang, og dens anvendelse er mere udbredt i dette område end i noget andet produktionsområde. Den er perfekt tilpasset de lokale landbrugs- og klimaforhold samt de traditionelle dyrkningssystemer i området. Den giver områdets vine karakter og variation, hvilket betyder, at det er særdeles vigtigt, at den godkendes. |
| --- | --- |

—

Lado (tilføjes)

Lado er en sort, der anbefales af den selvstyrende region Galicien i overensstemmelse med spansk lovgivning. Det er en oprindelig sort i det geografiske område, som omfatter oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«. Sorten er utvivlsomt i fremgang, og dens anvendelse er mere udbredt i dette område end i noget andet produktionsområde. Den er perfekt tilpasset de lokale landbrugs- og klimaforhold samt de traditionelle dyrkningssystemer i området. Den giver områdets vine karakter og variation, hvilket betyder, at det er særdeles vigtigt, at den godkendes.

| — | Caíño blanco (tilføjes)
  Denne sort anbefales også af den selvstyrende region Galicien i overensstemmelse med spansk lovgivning. Den er gradvist blevet indført i Ribeiro-området gennem flere årtier, hovedsagelig fra de områder, der grænser op til oprindelsesbetegnelsen »Rías Baixas«, hvor den allerede er omfattet af reglerne. I starten var dens udbredelse begrænset, og det samme gjaldt efterspørgslen fra vinavlere og producenter. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt at medtage sorten i reglerne for oprindelsesbetegnelsen. Den har dog tilpasset sig de lokale landbrugs- og klimaforhold samt de traditionelle dyrkningssystemer i området. Dette og dens positive bidrag til kvaliteten af de vine, som den bruges i, har gradvist medført et krav i sektoren om at medtage den i reglerne, således at vine, der er beskyttet af oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«, kan fremstilles med denne sort. |
| --- | --- |

—

Caíño blanco (tilføjes)

Denne sort anbefales også af den selvstyrende region Galicien i overensstemmelse med spansk lovgivning. Den er gradvist blevet indført i Ribeiro-området gennem flere årtier, hovedsagelig fra de områder, der grænser op til oprindelsesbetegnelsen »Rías Baixas«, hvor den allerede er omfattet af reglerne. I starten var dens udbredelse begrænset, og det samme gjaldt efterspørgslen fra vinavlere og producenter. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt at medtage sorten i reglerne for oprindelsesbetegnelsen. Den har dog tilpasset sig de lokale landbrugs- og klimaforhold samt de traditionelle dyrkningssystemer i området. Dette og dens positive bidrag til kvaliteten af de vine, som den bruges i, har gradvist medført et krav i sektoren om at medtage den i reglerne, således at vine, der er beskyttet af oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«, kan fremstilles med denne sort.

| — | Macabeo (fjernes)
  Denne sort har været omfattet af reglerne for oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro« siden den første udgave i 1957. Ikke desto mindre er det nu klart, at den ikke er typisk for området, hverken i produktionen eller med hensyn til at tilføje kvalitet og karakter til de vine, der er beskyttet af oprindelsesbetegnelsen. Vi foreslår derfor, at denne sort fjernes fra fremstillingen af vine med oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«. |
| --- | --- |

—

Macabeo (fjernes)

Denne sort har været omfattet af reglerne for oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro« siden den første udgave i 1957. Ikke desto mindre er det nu klart, at den ikke er typisk for området, hverken i produktionen eller med hensyn til at tilføje kvalitet og karakter til de vine, der er beskyttet af oprindelsesbetegnelsen. Vi foreslår derfor, at denne sort fjernes fra fremstillingen af vine med oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«.

2.10.   Nye foranstaltninger til forbedring af kontrollen

Beskrivelse og begrundelse

Afsnit 8.b.3 i produktspecifikationen er blevet ændret. Dette vedrører ikke enhedsdokumentet.

De registrerede produktionsanlæg skal være uafhængige og må ikke grænse op til ikkeregistrerede produktionsanlæg, men må kun være forbundet ad offentlig vej. Der skal desuden foreligge månedlige opgørelser over alle leverancer og forsendelser af vin.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Ribeiro

2.   Type geografisk betegnelse

Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

| 15. | Vin af delvis tørrede druer |
| --- | --- |

15.

Vin af delvis tørrede druer

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Ribeiro Castes og Ribeiro (hvidvin)

Vinens udseende

Gennemsigtig med nuancer fra lysegul til guld og strejf, der varierer fra grøn til guld afhængigt af alder og fremstillingsmetode.

Vinens aromatiske egenskaber

Rene og kraftige aromaer med nogle af følgende deskriptorer: moden frugt og frisk frugt, blomster, honning, krydderurter, planter og balsamin. Vinene i Castes-kategorien har større kompleksitet og mellemhøj intensitet.

Karakteristisk smag

Frisk og afbalanceret med en fuldendt, vedvarende eftersmag. Vinene i Castes-kategorien har bedre struktur, volumen, smag, ekstrakt og eftersmag.

| * | Hvis der ikke er fastsat grænser, skal gældende EU-lovgivning overholdes. |
| --- | --- |

*

| * | Virkeligt alkoholindhold, minimum, i »Castes blancos«: 11 % vol. |
| --- | --- |

*

| * | I vine, der har været lagret på træfade i mere end tre måneder, og som er op til et år gamle, må det maksimale indhold af flygtig syre være 0,85 gram pr. liter (14,17 milliækvivalenter pr. liter (meq/l)). Hvis disse vine lagres i over et år, skal mængderne være 0,9 gram pr. liter (15 meq/l) plus 0,06 gram pr. liter (1 meq/l) for hver grad af alkoholindhold over 11 % vol. De grænseværdier, der er fastsat i gældende lovgivning, må under ingen omstændigheder overskrides. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 9,5 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 13,3 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | 200 |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

9,5

Totalt syreindhold, minimum

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

13,3

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

200

Ribeiro Castes og Ribeiro (rødvin)

Vinens udseende

Gennemsigtig med en mellemhøj farveintensitet, der spænder fra violet til kirsebærrød, og strejf, der varierer fra violet til terrakotta, afhængigt af alder og fremstillingsmetode.

Vinens aromatiske egenskaber

Rene og kraftige aromaer med nogle af følgende deskriptorer: røde og mørke frugter, modne og friske, blomster, krydderurter, mejeriprodukter, planter og balsamin. Vinene i Castes-kategorien har større kompleksitet og mellemhøj intensitet.

Karakteristisk smag

Frisk, afbalanceret, med en mellemhøjt tanninstruktur og en fuldendt, vedvarende eftersmag. Vinene i Castes-kategorien har større tannisk finesse, volumen, smag, ekstrakt og eftersmag.

| * | Hvis der ikke er fastsat grænser, skal gældende EU-lovgivning overholdes. |
| --- | --- |

*

| * | Virkeligt alkoholindhold, minimum, i »Castes tintos«: 11 % vol. |
| --- | --- |

*

| * | I vine, der har været lagret på træfade i mere end tre måneder, og som er op til et år gamle, må det maksimale indhold af flygtig syre være 0,85 gram pr. liter (14,17 milliækvivalenter pr. liter (meq/l)). Hvis disse vine lagres i over et år, skal mængderne være 0,9 gram pr. liter (15 meq/l) plus 0,06 gram pr. liter (1 meq/l) for hver grad af alkoholindhold over 11 % vol. De grænseværdier, der er fastsat i gældende lovgivning, må under ingen omstændigheder overskrides. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 9,5 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 13,3 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | 150 |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

9,5

Totalt syreindhold, minimum

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

13,3

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

150

Ribeiro Barrica (hvidvin)

Vinens udseende

Gennemsigtig med nuancer fra lysegul til guld og strejf, der varierer fra grøn til guld afhængigt af alder og fremstillingsmetode.

Vinens aromatiske egenskaber

Aromatisk kompleks med en ren, kraftig aroma med balance i den aromatiske komponent af træ, mellemhøj intensitet, med nogle af følgende deskriptorer: moden frugt, frisk frugt, tørret frugt, blomster, honning, marmelade, krydderurter, planter, balsamin, krydderier, ristede og bagte aromaer.

Karakteristisk smag

Frisk, afbalanceret og intens, kraftig og med ekstrakt, god struktur og volumen, fuldendt, vedvarende eftersmag af en betydelig længde.

| * | Hvis der ikke er fastsat grænser, skal gældende EU-lovgivning overholdes. |
| --- | --- |

*

| * | I vine, der har været lagret på træfade i mere end tre måneder, og som er op til et år gamle, må det maksimale indhold af flygtig syre være 0,85 gram pr. liter (14,17 milliækvivalenter pr. liter (meq/l)). Hvis disse vine lagres i over et år, skal mængderne være 0,9 gram pr. liter (15 meq/l) plus 0,06 gram pr. liter (1 meq/l) for hver grad af alkoholindhold over 11 % vol. De grænseværdier, der er fastsat i gældende lovgivning, må under ingen omstændigheder overskrides. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 12 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 13,3 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | 200 |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

12

Totalt syreindhold, minimum

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

13,3

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

200

Ribeiro Barrica (rødvin)

Vinens udseende

Gennemsigtig med en mellemhøj farveintensitet, der spænder fra violet til kirsebærrød, og strejf, der varierer fra violet til terrakotta, afhængigt af alder og fremstillingsmetode.

Vinens aromatiske egenskaber

Aromatisk kompleks med en ren, kraftig aroma med balance i den aromatiske komponent af træ, mellemhøj intensitet, med nogle af følgende deskriptorer: moden og frisk rød og mørk frugt, tørret frugt, blomster, marmelade, krydderurter, planter, mejeriprodukter, balsamin, krydderier, ristede og bagte aromaer.

Karakteristisk smag

Frisk, afbalanceret og intens, kraftig og med ekstrakt, god struktur og volumen, fuldendt, vedvarende eftersmag af en betydelig længde.

| * | Hvis der ikke er fastsat grænser, skal gældende EU-lovgivning overholdes. |
| --- | --- |

*

| * | I vine, der har været lagret på træfade i mere end tre måneder, og som er op til et år gamle, må det maksimale indhold af flygtig syre være 0,85 gram pr. liter (14,17 milliækvivalenter pr. liter (meq/l)). Hvis disse vine lagres i over et år, skal mængderne være 0,9 gram pr. liter (15 meq/l) plus 0,06 gram pr. liter (1 meq/l) for hver grad af alkoholindhold over 11 % vol. De grænseværdier, der er fastsat i gældende lovgivning, må under ingen omstændigheder overskrides. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 12 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 13,3 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | 150 |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

12

Totalt syreindhold, minimum

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

13,3

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

150

Ribeiro Espumoso (hvid- og rosévin)

Vinens udseende

Gennemsigtig med fine, konstante bobler, nuancer fra lysegul til guld (mousserende hvid) og fra hindbærrød til orangerød (mousserende rosé). Strejf fra grøn til gyldne nuancer (mousserende hvid) og violette til orange nuancer (mousserende rosé), afhængigt af alder og fremstillingsmetode.

Vinens aromatiske egenskaber

Aromatisk kompleks med en ren, kraftig aroma, mellemhøj intensitet, med nogle af følgende deskriptorer: moden frugt, frisk frugt, tørret frugt, gær, rasp, bagværk, blomster, honning, marmelade, krydderurter, planter, balsamin, krydderier og ristede aromaer.

Karakteristisk smag

Frisk, afbalanceret og intens, velsmagende og med ekstrakt, mellemhøj struktur og volumen. Boblerne er fine, konstante, behagelige, bløde og cremede, og eftersmagen er fuldendt, vedvarende og mellemlang til lang.

| * | Hvis der ikke er fastsat grænser, skal gældende EU-lovgivning overholdes. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 10 |
| Totalt syreindhold, minimum | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 16,7 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | 185 |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

10

Totalt syreindhold, minimum

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

16,7

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

185

Ribeiro Tostado (hvid- og rødvin)

Vinens udseende

Gennemsigtig med nuancer fra ravgul til mahogni og strejf fra gylden til kastanje. Lysere røde nuancer kan vise sig i rødvinen afhængigt af alder og fremstillingsmetode.

Vinens aromatiske egenskaber

Aromatisk kompleks med en ren, kraftig aroma, mellemhøj intensitet, med nogle af følgende deskriptorer: moden frugt, let tørret frugt, kandiseret frugt, tørret frugt, honning, krydderurter, krydderier, balsamin med ristede og bagte aromaer og hårdt træ.

Karakteristisk smag

Sød og afbalanceret med en blid friskhed, intens, høj volumen med en olieagtig fornemmelse med ekstrakt og meget smagfuld, fuldendt, vedvarende og intens eftersmag.

| * | Hvis der ikke er fastsat grænser, skal gældende EU-lovgivning overholdes. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimalt svovlindhold: 200 mg/l for rødvine og 250 mg/l for hvidvine. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 13 |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) | 35 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

13

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter)

35

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

| — | Hvid- og rødvine
  Udvindingsudbyttet må ikke overstige 72 liter vin pr. 100 kg druer for vin af hovedsorterne: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica og Ribeiro Espumoso. For de øvrige vine er tallet 74 liter vin pr. 100 kg druer.
  Ribeiro Castes-vine må udelukkende være fremstillet af hovedsorter.
  Ribeiro Barrica-vine skal være rødvine eller hvidvine, som på et hvilket som helst tidspunkt i produktionsprocessen er blevet opbevaret i tønder med en maksimal volumen på 600 liter, og som udelukkende fremstilles af hovedsorter. |
| --- | --- |

—

Hvid- og rødvine

Udvindingsudbyttet må ikke overstige 72 liter vin pr. 100 kg druer for vin af hovedsorterne: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica og Ribeiro Espumoso. For de øvrige vine er tallet 74 liter vin pr. 100 kg druer.

Ribeiro Castes-vine må udelukkende være fremstillet af hovedsorter.

Ribeiro Barrica-vine skal være rødvine eller hvidvine, som på et hvilket som helst tidspunkt i produktionsprocessen er blevet opbevaret i tønder med en maksimal volumen på 600 liter, og som udelukkende fremstilles af hovedsorter.

| — | Mousserende vin
  Kun fremstillet af hovedsorter ved anvendelse af den traditionelle metode i »Brut« og »Brut Nature«. |
| --- | --- |

—

Mousserende vin

Kun fremstillet af hovedsorter ved anvendelse af den traditionelle metode i »Brut« og »Brut Nature«.

| — | Tostado
  Udelukkende fremstillet af enten røde eller hvide hovedsorter. Anvendelse af en proces til naturlig tørring af druerne i overdækkede områder med en indretning, der sikrer korrekt tørring ved hjælp af naturlig ventilation. Tørringsperioden er mindst tre måneder. Druemost af mindst 350 gram sukker pr. liter. Det maksimale udbytte må være 40 liter vin pr. 100 kg let tørrede druer. Den skal lagres i kar af ege- eller kirsebærtræ på en måde, der sikrer, at vinen mindst er i kontakt med træet i seks måneder. Dette omfatter, hvor det er relevant, vending i løbet af gæringsprocessen. Vinen skal ældes på flaske i mindst tre måneder. |
| --- | --- |

—

Tostado

Udelukkende fremstillet af enten røde eller hvide hovedsorter. Anvendelse af en proces til naturlig tørring af druerne i overdækkede områder med en indretning, der sikrer korrekt tørring ved hjælp af naturlig ventilation. Tørringsperioden er mindst tre måneder. Druemost af mindst 350 gram sukker pr. liter. Det maksimale udbytte må være 40 liter vin pr. 100 kg let tørrede druer. Den skal lagres i kar af ege- eller kirsebærtræ på en måde, der sikrer, at vinen mindst er i kontakt med træet i seks måneder. Dette omfatter, hvor det er relevant, vending i løbet af gæringsprocessen. Vinen skal ældes på flaske i mindst tre måneder.

Dyrkningspraksis

Nyplantninger skal have en minimumstæthed på 3 000 vinstokke pr. hektar.

Den årlige beskæring skal være Guyot-, kordon-, gobelet- eller sporebeskæring.

Espaliering skal ske med espalierer eller pinde.

b)   Maksimumsudbytter

Hvide hovedsorter for Castes, Barrica og Espumoso

13 000 kg druer pr. hektar

Hvide hovedsorter for Castes, Barrica og Espumoso

93,6 hektoliter pr. hektar

Hvide hovedsorter for Tostado

13 000 kg druer pr. hektar

Hvide hovedsorter for Tostado

52 hektoliter pr. hektar

Røde hovedsorter for Tostado

12 000 kg druer pr. hektar

Røde hovedsorter for Tostado

48 hektoliter pr. hektar

Hvide og røde hovedsorter for andre vine end ovennævnte

19 000 kg druer pr. hektar

Hvide og røde hovedsorter for andre vine end ovennævnte

140,6 hektoliter pr. hektar

Sekundære sorter

19 000 kg druer pr. hektar

Sekundære sorter

140,6 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for de vine, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen Ribeiro, omfatter de områder, der ligger inden for følgende kommuner og byer: kommunerne Ribadavia, Arnoia, Castrelo de Miño, Carballeda de Avia, Leiro, Cenlle, Beade, Punxín og Cortegada, sognene Banga, Cabanelas og O Barón i O Carballiño kommune, sognene Pazos de Arenteiro, Albarellos, Laxas, Cameixa og Moldes i Boborás kommune, byerne Santa Cruz de Arrabaldo og Untes i Ourense kommune og i Toén kommune byerne Puga, A Eirexa de Puga, O Olivar, landsbyen Feá y Celeirón og Alongos sogn samt landsbyen A Touza i San Amaro kommune.

Alle disse kommuner ligger i provinsen Ourense i den selvstyrende region Galicien.

7.   Hovedsort(er)

| | FERRÓN |
| --- | --- |

FERRÓN

| | ALBARIÑO |
| --- | --- |

ALBARIÑO

| | MENCÍA |
| --- | --- |

MENCÍA

| | BRANCELLAO |
| --- | --- |

BRANCELLAO

| | CAÍÑO BLANCO |
| --- | --- |

CAÍÑO BLANCO

| | CAÍÑO BRAVO |
| --- | --- |

CAÍÑO BRAVO

| | TREIXADURA |
| --- | --- |

TREIXADURA

| | CAÍÑO TINTO |
| --- | --- |

CAÍÑO TINTO

| | SOUSÓN |
| --- | --- |

SOUSÓN

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | GODELLO |
| --- | --- |

GODELLO

| | LADO |
| --- | --- |

LADO

| | LOUREIRA — LOUREIRO BLANCO |
| --- | --- |

LOUREIRA — LOUREIRO BLANCO

| | CAÍÑO LONGO |
| --- | --- |

CAÍÑO LONGO

8.   Tilknytning til det geografiske område

Vin

Området er kendt som Galiciens klimagrænseområde, der er skabt af en kombination af ly fra de omkringliggende bjerge og beliggenheden tæt på Atlanterhavet. Klimaet er tempereret middelhavsklima med en påvirkning fra Atlanterhavet, som begrænses af de bjergkæder, der ligger vest for distriktet. Bjergene beskytter området mod de storme, der kommer fra havet. Området er kendetegnet ved bl.a. store temperaturudsving mellem dag og nat, lav nedbør efter bestøvning, uopdyrket jord, hovedsagelig granit, med markkapacitet, og det stejle bjergterræn.

Distriktet er tæt på ikke at være egnet til vindyrkning. Frugten modnes ikke let, men opnår det krævede alkoholindhold samtidig med phenolmodenhed. På denne måde opretholdes en afbalanceret friskhed suppleret af det naturlige syreindhold med mere vinsyre end æblesyre. Områdets lidt kontinentale karakter sammen med de fremherskende luftstrømme giver en betydelig temperaturforskel fra dag til nat. Dette bidrager til en langsom modning, hvorved den naturlige friskhed og aroma forstærkes.

Producenterne etablerede vinmarker på de mest velbeliggende skråninger og udnyttede dermed det bjergrige terræn. I mange tilfælde har de anlagt terrasser for at gøre det nemmere at passe vinstokkene og give jorden større dybde, hvilket har resulteret i et landskab med et tydeligt menneskeligt aftryk. På denne måde har producenterne sikret sig, at planterne får tilstrækkeligt sollys, hvilket skaber det fornødne sukker til fremstilling af vin med et godt alkoholindhold. Dette er som tidligere nævnt et område, som er tæt på ikke at være egnet til vindyrkning.

Et vigtigt aspekt af forbindelsen mellem disse vine og området vedrører de druesorter, der er til rådighed. De fleste af dem er sorter, der traditionelt dyrkes i distriktet, men sjældent findes i andre vindyrkningsområder. Blandt disse er den hvide sort Treixadura, der er den mest repræsentative og anvendte i dette geografiske område. Disse sorter er fuldt ud tilpasset miljøet og er resultatet af producenternes valg gennem tiden. Med forholdene i distriktet giver disse sorter, især Treixadura, vine, der er meget aromatiske og frugtagtige med blomsternoter. Alkoholindholdet udligner syreindholdet, hvilket resulterer i vine, der er friske og afbalancerede.

Mousserende kvalitetsvine

De mousserende kvalitetsvine fra oprindelsesbetegnelsen Ribeiro fremstilles ved hjælp af den traditionelle metode. Deres egenskaber er tæt forbundet med de specifikke miljøforhold og de anvendte druesorter.

Dette miljø er præget af et tempereret klima med middelhavskarakter og påvirkning fra Atlanterhavet. Temperaturerne varierer betydeligt fra dag til nat med lav nedbør efter bestøvning. Jordbunden har en lav markkapacitet og er omgivet af bjergrigt terræn. Dette er et område, hvor vindyrkningen har udviklet sig under restriktive forhold, og druerne modner ikke let. Derfor udnytter vinproducenterne det bjergrige terræn ved at placere vinmarker på skråningerne med mest sollys. Temperaturforskellen fra dag til nat giver en langsom modning af frugten. Dette intensiverer den naturlige friskhed og aroma i disse mousserende vine.

De anvendte druesorter er oprindelige og er tilpasset de særlige miljøforhold i distriktet. De er resultatet af den udvælgelsesproces, som producenterne i området har foretaget i årenes løb. Blandt dem er sorten Treixadura, der er den mest udbredte. Sorterne Loureiro og Albariño er imidlertid også meget velegnede til fremstilling af disse vine. Jord- og klimaforholdene i distriktet betyder, at disse sorter kan høstes tidligt, når først den rette balance mellem sukker- og syreindhold er nået. Det betyder, at druerne plukkes, når de har et moderat sukkerindhold og et rimeligt syreindhold. Dette gør det muligt at fremstille afbalancerede basisvine, der ikke er overdrevent alkoholiske, men som er meget aromatiske. I andre områder, der ligger i nærheden, ville en fremrykning af høsten for at begrænse alkoholindholdet i basisvinen givet øget syrlighed, hvilket ikke sker her. Den væsentligste årsag ville være den store mængde æblesyre, som ville forringe kvaliteten af den producerede vin.

Disse sorter repræsenterer en genetisk arv af stor værdi. De giver de forskellige typer vine fra distriktet en unik kvalitet, navnlig mousserende vine, som er meget aromatiske og frugtagtige.

Vin af let tørrede druer (»Tostados«)

Tostado del Ribeiro er vin af let tørrede druer. De særlige egenskaber skyldes de råvarer, der anvendes ved fremstillingen af produktet, de naturlige miljøforhold og den særlige fremstillingsmetode, der er resultatet af de lokale producenters knowhow.

Råvarerne er druesorter, der er naturligt hjemmehørende i området, og som er tilpasset de særlige miljøforhold. Blandt disse sorter er Treixadura, der er den mest dyrkede og mest karakteristiske.

Miljøet er kendetegnet ved et tempereret klima af middelhavskarakter med påvirkning fra Atlanterhavet. Temperaturerne varierer betydeligt fra dag til nat med lav nedbør efter bestøvning. De uopdyrkede arealer har en lav markkapacitet og er omgivet af bjergrigt terræn. Vinstokkene dyrkes på de skråninger, hvor der er mest sol, så de modnes tilstrækkeligt.

Området er tæt på ikke at være egnet til vindyrkning, hvor det ikke er let at modne vinstokke på en ordentlig måde. Modningen er kun mulig, fordi de anvendte druesorter er tilpasset og dyrkes i omhyggeligt placerede parceller. Det gør vinen meget speciel. Det er en sød vin fra et område, hvor de naturlige miljøforhold normalt ikke gør det muligt at producere den.

Dette er dog muligt takket være de produktionsteknikker, som de lokale producenter har udviklet over tid. Efter at druerne er høstet, udsætter producenterne klaserne for en kompleks modningsproces i overdækkede områder med naturlig ventilation. Sorten Treixadura er særligt egnet til let tørring, da dens skind er tykkere og mere modstandsdygtig end andre sorters. Derved bliver den bedre i stand til at klare den naturlige tørringsproces.

Dertil kommer, at klimaet i dette distrikt har tørrere efterår, end der normalt kan forventes i betragtning af, at det ligger tæt på Atlanterhavet. Dette skyldes den beskyttende barriere, som bjergene, der omslutter det mod vest, udgør. Disse forhold bidrager til tørringsprocessen. Druerne udsættes ikke for en uforholdsmæssig høj relativ luftfugtighed, hvilket ville forsinke den naturlige udtørring og øge risikoen for skimmelsvamp. Desuden er der en tendens til, at temperaturen om efteråret er moderat, hvilket bidrager til tørringsprocessen. Distrikter, der ligger længere inde i landet, kan have den fordel, at luftfugtigheden er lavere. Ulempen ved dette er imidlertid, at lave temperaturer ville gøre den naturlige tørring vanskeligere.

Resultatet af denne proces er en sød og afbalanceret vin med et samlet sukkerindhold på over 120 gram pr. liter, hvilket er meget karakteristisk for distriktets vindyrkningskultur. Den er meget prisbelønnet, dyr at producere og har et rigtig godt omdømme.

9.   Vigtige yderligere betingelser

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Transport og tapning uden for produktionsområdet udgør en risiko for vinens kvalitet, f.eks. i form af oxidreduktion eller temperatursvingninger. Risikoen øges, jo længere vinen transporteres. Tapning i oprindelsesområdet gør det muligt at bevare produktets karakteristika og egenskaber. Dette samt de erfaringer og den omfattende viden om de særlige kendetegn ved vinene, der er opbygget gennem årene på vingårdene med oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«, betyder, at det er nødvendigt at tappe vinene i oprindelsesområdet. Dermed bevares alle disse vines fysiske, kemiske og organoleptiske egenskaber.

Retlig ramme

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen

Etiketterne på de aftappede vine skal omfatte logoet og navnet på oprindelsesbetegnelsen.

For vine med oprindelsesbetegnelsen »Ribeiro«, der er fremstillet af hovedsorterne, tillades det at anføre følgende angivelser på etikkerne og emballagen samt i reklamemateriale: »Castes«, »Barrica«, »Espumoso« og »Tostado«, alt efter hvad der er relevant.

For vine, der ikke er klassificeret som »Castes«, »Barrica«, »Espumoso« eller »Tostado«, må etiketten ikke indeholde betegnelserne »caste« og »autóctonas« eller navnet på nogen af hovedsorterne. På samme måde er det ikke tilladt at bruge andre ord, der kan vildlede forbrugeren om vinens kendetegn, navnlig ord, der kan føre til forveksling med vin fra kategorierne Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica, Ribeiro Espumoso og Ribeiro Tostado.

Høståret skal fremgå af etiketten for vine i kategorierne Castes og Barrica.

Emballagen skal indeholde nummererede kvalitetsmærker eller etiketter foran/bagpå, der er udstedt af kontrolorganet. Disse skal påsættes på den pågældende vingård.

Link til produktspecifikationen

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/DOP_RIBEIRO_Pliego_Condiciones_octubre_2019_definitivo-C.pdf

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 11.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 196/45

---

Meddelelse om en anmodning i henhold til artikel 35 i direktiv 2014/25/EU

Anmodning indgivet af en ordregivende enhed

(2020/C 196/10)

Kommissionen modtog den 3. december 2019 en anmodning i henhold til artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (1). Den første arbejdsdag efter modtagelsen af anmodningen var den 4. december 2019.

Anmodningen blev indgivet af ENEL Green Power og vedrører aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Italien.

I henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er »kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 8-14, [...] ikke underlagt dette direktiv, hvis den medlemsstat eller de ordregivende enheder, der har indgivet anmodningen i henhold til artikel 35, kan påvise, at den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri; projektkonkurrencer, der afholdes med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet i det pågældende geografiske område, er heller ikke underlagt dette direktiv«. Den vurdering af direkte eksponering for konkurrence, som kan gennemføres inden for rammerne af direktiv 2014/25/EU, berører ikke den fuldstændige anvendelse af konkurrencelovgivningen.

Kommissionen har en frist på 105 arbejdsdage, regnet fra ovenstående arbejdsdag, til at træffe afgørelse vedrørende denne anmodning. Den første frist udløb således den 29. april 2020.

I henhold til punkt 2 i bilag IV til direktiv 2014/25/EU kan Kommissionen kræve, at den pågældende medlemsstat eller ordregiver eller den kompetente uafhængige nationale myndighed eller en anden kompetent national myndighed fremlægger alle nødvendige oplysninger eller supplerer eller præciserer de indgivne oplysninger inden for en passende tidsfrist. Den 6. februar 2020 anmodede Kommissionen de italienske myndigheder om at fremkomme med supplerende oplysninger senest den 20 februar. Kommissionen modtog de italienske myndigheders svar den 6. marts 2020.

Set i lyset af den aktuelle situation og konsekvenserne af covid-19-pandemien har ansøgeren og Kommissionen aftalt, at Kommissionens afgørelse bør vedtages senest den 15. juli 2020.

I henhold til artikel 35, stk. 5, i direktiv 2014/25/EU betragtes efterfølgende anmodninger vedrørende den samme aktivitet i Italien, som indgives inden udløbet af fristen, der er fastsat i forbindelse med nærværende anmodning, ikke som nye procedurer og vil blive behandlet som led i nærværende anmodning.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

---