# Den Europæiske Unions C 212I/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 212I |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang26. juni 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 212I

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang26. juni 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2020/C 212 I/01 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog EU-strategien for unge 2019-2027 | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2020/C 212 I/01

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog EU-strategien for unge 2019-2027

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2020/C 212 I/02 | Rådets afgørelse af 24. juni 2020 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2020 | 7 |
| 2020/C 212 I/03 | Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet | 9 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2020/C 212 I/02

Rådets afgørelse af 24. juni 2020 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2020

7

2020/C 212 I/03

Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet

9

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 26.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 212/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog

EU-strategien for unge 2019-2027

(2020/C 212 I/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | Resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 (1) fastsætter overordnede mål, vejledende principper og et grundlag for yderligere samarbejde på ungdomsområdet på EU-plan med særligt fokus på EU's ungdomsdialog, de fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere, de europæiske ungdomsmål og EU-arbejdsplanen for perioden 2019-2021, som omfatter den nuværende og den kommende formandskabstrios aktiviteter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Strategien anerkender unges store potentiale, bestræber sig på at gøre det muligt for unge at være arkitekterne bag deres eget liv og tilskynder dem til og udruster dem med de nødvendige ressourcer til at blive aktive borgere samt til at bidrage til politikudformningen og udvirke positive ændringer i ungdomspolitikken og andre relevante politikområder på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I resolutionen, der fastsætter retningslinjerne for forvaltningen af EU's ungdomsdialog (2), udpeges de vigtigste aktører, deres roller og den organisatoriske ramme, |
| --- | --- |

3.

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

| 4. | Syvende cyklus i EU's ungdomsdialog under det rumænske, finske og kroatiske formandskab med det fælles tema »Skabelse af muligheder for unge« er i høj grad en deltagerbaseret proces med resultater baseret på feedback fra nationale og europæiske høringer samt fra EU's ungdomskonferencer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Denne resolution afspejler de holdninger og forventninger, som de unge har givet udtryk for gennem hele syvende cyklus i EU's ungdomsdialog, og foreslår konkrete politiske foranstaltninger. I denne forbindelse skal arbejdsmarkedsparternes rolle og uafhængighed i hver medlemsstat respekteres i overensstemmelse med national praksis. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Det rumænske formandskab fokuserede på at undersøge de udfordringer, som unge står over for med hensyn til fremtidens arbejde i undertemaet »Beskæftigelse af høj kvalitet for alle«, som er direkte relateret til det europæiske ungdomsmål nr. 7 »Godt arbejde til alle«. Samtidig udviklede det rumænske formandskab en metode med en tematisk ramme, inden for hvilken arbejdsgrupperne kunne udforme deres lokale, nationale og europæiske dialoger. Som grundlag for yderligere nationale høringer blev der udarbejdet vejledende spørgsmål efter drøftelser, der blev afholdt af de delegerede på EU's ungdomskonference i Bukarest (marts 2019), og som blev afsluttet af formandstrioen (RO, FI og HR) i samarbejde med den europæiske styringsgruppe (3). Konklusionerne om unge og fremtidens arbejde (4) blev vedtaget af Rådet i maj 2019. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det finske formandskab lagde vægt på at forbedre kvaliteten af ungdomsarbejdet i undertemaet »Ungdomsarbejde af høj kvalitet for alle«. Ved afholdelsen af EU's ungdomskonference i Helsingfors (juli 2019) videreudviklede det flere krav til ungdomsarbejdere, så de kan levere ungdomsarbejde af høj kvalitet i forskellige sammenhænge, samtidig med at der tages hånd om forskellige europæiske ungdomsmål (5). Desuden blev spørgsmålet om uddannelse af ungdomsarbejdere også behandlet i de konklusioner om uddannelse af ungdomsarbejdere (6), som Rådet vedtog i november 2019. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Det kroatiske formandskabs undertema udforskede forskellige muligheder for unge i landdistrikterne i overensstemmelse med det europæiske ungdomsmål nr. 6 Fremme unge i landdistrikterne. På EU's ungdomskonference i Zagreb (marts 2020) blev resultaterne af høringer i forbindelse med EU's ungdomsdialog yderligere drøftet og sammen med henstillinger foreslået til videre gennemførelse under hvert af de tre undertemaer. Resultatet af konferencen indgik i konklusionerne om bedre muligheder for unge i landdistrikter og fjerntliggende områder (7), |
| --- | --- |

8.

SER MED TILFREDSHED PÅ

| 9. | Det omfattende omfang af høringer som led i EU's ungdomsdialog, der blev gennemført af de nationale arbejdsgrupper og den europæiske arbejdsgruppe, resulterede i, at mere end 56 000 unge respondenter deltog aktivt i hele Den Europæiske Union. Høringerne omfattede brugen af undersøgelser, fokusgrupper, store ungdomsdialogarrangementer, workshopper, forskning inden for deltagerorienterede aktiviteter og deltagerbaserede visuelle metoder. Den innovative tilgang bidrog til at øge deltagelsen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Resultaterne af EU's ungdomskonferencer afholdt i løbet af formandskabstrioen (RO, FI og HR) og resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog med titlen »Skabelse af muligheder for unge« (8), herunder undertemaerne »Beskæftigelse af høj kvalitet for alle«, »Ungdomsarbejde af høj kvalitet for alle« og »Muligheder for unge i landdistrikterne«, der omfatter en række centrale anbefalinger formuleret af unge, som i relevant omfang er indarbejdet i følgende opfordringer (9), |
| --- | --- |

10.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL FØLGENDE INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET AT BEHANDLE FØLGENDE:

| 11. | »Beskæftigelse af høj kvalitet for alle«






  a) | at fremme og lette retfærdig behandling af unge på arbejdsmarkedet og tilstræbe at afskaffe alle former for forskelsbehandling og ulighed på arbejdspladsen |
| --- | --- | --- |

11.

a)

at fremme og lette retfærdig behandling af unge på arbejdsmarkedet og tilstræbe at afskaffe alle former for forskelsbehandling og ulighed på arbejdspladsen

| b) | at sikre lige muligheder for at udvikle de kompetencer, der er nødvendige for arbejdsmarkedets behov, med henblik på at skabe bedre adgang til gode og bæredygtige job med retfærdige og sunde arbejdsvilkår |
| --- | --- |

b)

at sikre lige muligheder for at udvikle de kompetencer, der er nødvendige for arbejdsmarkedets behov, med henblik på at skabe bedre adgang til gode og bæredygtige job med retfærdige og sunde arbejdsvilkår

| c) | at fremme specifik uddannelse og information af unge og relevante arbejdsmarkedsaktører om unges rettigheder |
| --- | --- |

c)

at fremme specifik uddannelse og information af unge og relevante arbejdsmarkedsaktører om unges rettigheder

| d) | at fremme og bevare en sund livsstil blandt unge (herunder mental sundhed) ved at forme betingelserne for modstandsdygtighed på arbejdsmarkedet og unges trivsel på arbejdspladsen |
| --- | --- |

d)

at fremme og bevare en sund livsstil blandt unge (herunder mental sundhed) ved at forme betingelserne for modstandsdygtighed på arbejdsmarkedet og unges trivsel på arbejdspladsen

| e) | at fremme anstændige arbejdsvilkår, herunder fleksible arbejdsordninger, hvor det er relevant, for at opnå en bedre balance mellem arbejde og privatliv (10) |
| --- | --- |

e)

at fremme anstændige arbejdsvilkår, herunder fleksible arbejdsordninger, hvor det er relevant, for at opnå en bedre balance mellem arbejde og privatliv (10)

| f) | at træffe foranstaltninger til at forhindre ansættelsesforhold, der kan føre til usikre arbejdsvilkår og til sårbarhed og usikkerhed blandt unge arbejdstagere |
| --- | --- |

f)

at træffe foranstaltninger til at forhindre ansættelsesforhold, der kan føre til usikre arbejdsvilkår og til sårbarhed og usikkerhed blandt unge arbejdstagere

| g) | at forpligte sig til at beskytte unges arbejdsrettigheder under hensyntagen til arbejdets ændrede karakter og fremme unges adgang til tilstrækkelig social beskyttelse, samtidig med at der tages hensyn til deres forskellige baggrund |
| --- | --- |

g)

at forpligte sig til at beskytte unges arbejdsrettigheder under hensyntagen til arbejdets ændrede karakter og fremme unges adgang til tilstrækkelig social beskyttelse, samtidig med at der tages hensyn til deres forskellige baggrund

| h) | i deres nationale uddannelses- og kompetencepolitikker fortsat at integrere nøglekompetencer for livslang læring samt de unges forskellige praktiske, faglige og tværfaglige kompetencer, der er relevante for arbejdsmarkedets behov |
| --- | --- |

h)

i deres nationale uddannelses- og kompetencepolitikker fortsat at integrere nøglekompetencer for livslang læring samt de unges forskellige praktiske, faglige og tværfaglige kompetencer, der er relevante for arbejdsmarkedets behov

| i) | at muliggøre bedre adgang for unge til arbejdsbaserede læringsmuligheder såsom praktikophold, lærlingeuddannelser, international uddannelse og følordninger — herunder for dem, der ikke kan få adgang til disse muligheder på grund af finansielle begrænsninger — samtidig med at der ydes passende støtte i læringsprogrammerne |
| --- | --- |

i)

at muliggøre bedre adgang for unge til arbejdsbaserede læringsmuligheder såsom praktikophold, lærlingeuddannelser, international uddannelse og følordninger — herunder for dem, der ikke kan få adgang til disse muligheder på grund af finansielle begrænsninger — samtidig med at der ydes passende støtte i læringsprogrammerne

| j) | at fremme bedre erhvervsvejledning, rådgivning, tjenester og omskolingsmuligheder for unge før og under hele deres karriere i samarbejde med arbejdsgiverne og ved hjælp af forskellige mentorprogrammer, f.eks. dem, der gælder for unge sociale entreprenører |
| --- | --- |

j)

at fremme bedre erhvervsvejledning, rådgivning, tjenester og omskolingsmuligheder for unge før og under hele deres karriere i samarbejde med arbejdsgiverne og ved hjælp af forskellige mentorprogrammer, f.eks. dem, der gælder for unge sociale entreprenører

| k) | at fremme adgangen til tidsubegrænsede ansættelseskontrakter ved at gennemføre langsigtede EU-projekter og nationale projekter, der har til formål at fremme beskæftigelse af unge, med henblik på at sikre anstændige beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

k)

at fremme adgangen til tidsubegrænsede ansættelseskontrakter ved at gennemføre langsigtede EU-projekter og nationale projekter, der har til formål at fremme beskæftigelse af unge, med henblik på at sikre anstændige beskæftigelsesmuligheder.

| 12. | »Ungdomsarbejde af høj kvalitet for alle«






  a) | at fremme øget adgang til forskning, viden og ekspertise inden for ungdomsarbejde og gennemføre de principper og foranstaltninger, der er foreslået i forskellige europæiske politikdokumenter på ungdomsområdet, med henblik på videreudvikling af kvalitet, tilgængelighed og anerkendelse heraf på alle niveauer |
| --- | --- | --- |

12.

a)

at fremme øget adgang til forskning, viden og ekspertise inden for ungdomsarbejde og gennemføre de principper og foranstaltninger, der er foreslået i forskellige europæiske politikdokumenter på ungdomsområdet, med henblik på videreudvikling af kvalitet, tilgængelighed og anerkendelse heraf på alle niveauer

| b) | at støtte og lette adgangen til ungdomsarbejde af høj kvalitet gennem et fortsat samarbejde mellem ikkeformelle og formelle uddannelsesinstitutioner samt gennem øget synlighed |
| --- | --- |

b)

at støtte og lette adgangen til ungdomsarbejde af høj kvalitet gennem et fortsat samarbejde mellem ikkeformelle og formelle uddannelsesinstitutioner samt gennem øget synlighed

| c) | at fremme kvalitetsstandarder for ungdomsarbejde og andre kvalitetssikringsrammer i forbindelse med ungdomsarbejde |
| --- | --- |

c)

at fremme kvalitetsstandarder for ungdomsarbejde og andre kvalitetssikringsrammer i forbindelse med ungdomsarbejde

| d) | at fremme et tværsektorielt og multiprofessionelt samarbejde mellem ungdomsområdet og andre sektorer, der er relevante for unges liv på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan |
| --- | --- |

d)

at fremme et tværsektorielt og multiprofessionelt samarbejde mellem ungdomsområdet og andre sektorer, der er relevante for unges liv på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan

| e) | yderligere at fremme digitalt ungdomsarbejde, herunder digitale platforme og intelligente løsninger, som kan bidrage til at forbedre unges generelle digitale færdigheds- og kompetenceniveau samt andre former for ungdomsarbejde og -faciliteter såsom ungdomscentre, infopoints, ungdomshjørner på skoler og højere læreanstalter |
| --- | --- |

e)

yderligere at fremme digitalt ungdomsarbejde, herunder digitale platforme og intelligente løsninger, som kan bidrage til at forbedre unges generelle digitale færdigheds- og kompetenceniveau samt andre former for ungdomsarbejde og -faciliteter såsom ungdomscentre, infopoints, ungdomshjørner på skoler og højere læreanstalter

| f) | at øge indsatsen for yderligere at styrke og motivere ungdomsarbejdere ved at forbedre deres arbejdsvilkår og sikre en rimelig løn (11) |
| --- | --- |

f)

at øge indsatsen for yderligere at styrke og motivere ungdomsarbejdere ved at forbedre deres arbejdsvilkår og sikre en rimelig løn (11)

| g) | yderligere at fremme den vigtige rolle, som ungdomsarbejde spiller med hensyn til at støtte unges aktive deltagelse |
| --- | --- |

g)

yderligere at fremme den vigtige rolle, som ungdomsarbejde spiller med hensyn til at støtte unges aktive deltagelse

| h) | at tilskynde unge til at engagere sig og udforme forskellige typer ungdomsarbejde |
| --- | --- |

h)

at tilskynde unge til at engagere sig og udforme forskellige typer ungdomsarbejde

| i) | at fremme et mere inklusivt ungdomsarbejde gennem specifik, diversificeret og fortsat uddannelse af ungdomsarbejdere, herunder om forskellige dårligt stillede gruppers behov. Dette kan om nødvendigt suppleres med opsøgende ungdomsarbejde. |
| --- | --- |

i)

at fremme et mere inklusivt ungdomsarbejde gennem specifik, diversificeret og fortsat uddannelse af ungdomsarbejdere, herunder om forskellige dårligt stillede gruppers behov. Dette kan om nødvendigt suppleres med opsøgende ungdomsarbejde.

| 13. | »Muligheder for unge i landdistrikterne« (12)







  a) | at forbedre konnektiviteten for at lette unges adgang til uddannelses- og jobmuligheder samt andre nødvendige tjenester, herunder fritidsaktiviteter, f.eks. gennem forbedrede offentlige transportmidler, herunder miljøvenlige transportmidler, og om muligt deling af privat transport |
| --- | --- | --- |

13.

a)

at forbedre konnektiviteten for at lette unges adgang til uddannelses- og jobmuligheder samt andre nødvendige tjenester, herunder fritidsaktiviteter, f.eks. gennem forbedrede offentlige transportmidler, herunder miljøvenlige transportmidler, og om muligt deling af privat transport

| b) | at fremme erhvervskarrierer og programmer for livslang læring, der imødekommer lokalsamfundenes behov, f.eks. ved at tilbyde stipendier, programmer eller ved at stille yderligere relevante oplysninger til rådighed |
| --- | --- |

b)

at fremme erhvervskarrierer og programmer for livslang læring, der imødekommer lokalsamfundenes behov, f.eks. ved at tilbyde stipendier, programmer eller ved at stille yderligere relevante oplysninger til rådighed

| c) | at undersøge forskellige former for arbejde og fremme landdistrikterne som egnede steder for nye virksomheder, opstartsvirksomheder og grønne job (13)
  , herunder bæredygtigt landbrug og dertil knyttede landbrugsaktiviteter. I det nødvendige omfang at søge efter en bedre kobling mellem uddannelsesmuligheder og landbrugsspørgsmål, f.eks. gennem praktik- og iværksætterprogrammer |
| --- | --- |

c)

at undersøge forskellige former for arbejde og fremme landdistrikterne som egnede steder for nye virksomheder, opstartsvirksomheder og grønne job (13)
  , herunder bæredygtigt landbrug og dertil knyttede landbrugsaktiviteter. I det nødvendige omfang at søge efter en bedre kobling mellem uddannelsesmuligheder og landbrugsspørgsmål, f.eks. gennem praktik- og iværksætterprogrammer

| d) | at overveje incitamenter og støtte til unge for at gøre det lettere for dem at vælge at blive i lokalsamfundene under og efter deres studier og lette overgangen mellem uddannelse og beskæftigelse |
| --- | --- |

d)

at overveje incitamenter og støtte til unge for at gøre det lettere for dem at vælge at blive i lokalsamfundene under og efter deres studier og lette overgangen mellem uddannelse og beskæftigelse

| e) | at forbedre adgangen til oplysninger om beskæftigelse, uddannelsesmuligheder, herunder vedrørende iværksætterprogrammer for unge, og relevante EU-programmer, såsom Det Europæiske Solidaritetskorps og Erasmus+, for at skabe yderligere muligheder for personlig og faglig udvikling |
| --- | --- |

e)

at forbedre adgangen til oplysninger om beskæftigelse, uddannelsesmuligheder, herunder vedrørende iværksætterprogrammer for unge, og relevante EU-programmer, såsom Det Europæiske Solidaritetskorps og Erasmus+, for at skabe yderligere muligheder for personlig og faglig udvikling

| f) | at øge mulighederne for unges deltagelse ved hjælp af forskellige midler såsom lokalt og regionalt ungdomsarbejde, frivilligt arbejde, oprettelse af rum for unge og adgang til digitale værktøjer |
| --- | --- |

f)

at øge mulighederne for unges deltagelse ved hjælp af forskellige midler såsom lokalt og regionalt ungdomsarbejde, frivilligt arbejde, oprettelse af rum for unge og adgang til digitale værktøjer

| g) | at fremme en bred vifte af ungdomsrelaterede faciliteter, hvor det er relevant, gennem mere decentraliserede tjenester, rum og infopoints om ungdomsarbejde for unge |
| --- | --- |

g)

at fremme en bred vifte af ungdomsrelaterede faciliteter, hvor det er relevant, gennem mere decentraliserede tjenester, rum og infopoints om ungdomsarbejde for unge

| h) | at fremme positive billeder og beskrivelser af landdistrikter, skikke og traditioner i landdistrikterne. |
| --- | --- |

h)

at fremme positive billeder og beskrivelser af landdistrikter, skikke og traditioner i landdistrikterne.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL FØLGENDE INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET AT BEHANDLE FØLGENDE:

| 14. | »Beskæftigelse af høj kvalitet for alle«






  a) | at fremme ikkeformelle læringsmetoder og undersøge måder, hvorpå formel anerkendelse af ikkeformel uddannelse/læring og frivilligt arbejde kan anerkendes. Der kan f.eks. ske forbedringer af ungdomspasset og lignende tilgængelige værktøjer |
| --- | --- | --- |

14.

a)

at fremme ikkeformelle læringsmetoder og undersøge måder, hvorpå formel anerkendelse af ikkeformel uddannelse/læring og frivilligt arbejde kan anerkendes. Der kan f.eks. ske forbedringer af ungdomspasset og lignende tilgængelige værktøjer

| b) | yderligere at støtte og fremme unges meningsfulde deltagelse i udviklingen og evalueringen af arbejdsmarkedspolitikker med særlig vægt på udvikling og gennemførelse af ungdomsgarantien. |
| --- | --- |

b)

yderligere at støtte og fremme unges meningsfulde deltagelse i udviklingen og evalueringen af arbejdsmarkedspolitikker med særlig vægt på udvikling og gennemførelse af ungdomsgarantien.

| 15. | »Ungdomsarbejde af høj kvalitet for alle«






  a) | at overveje foranstaltninger til yderligere udvikling af ungdomsarbejde af høj kvalitet, f.eks. gennem kvalitetsstandarder og andre rammer for kvalitetssikring, øget anerkendelse, fremme af ungdomsforskning og digitale færdigheder og kompetencer |
| --- | --- | --- |

15.

a)

at overveje foranstaltninger til yderligere udvikling af ungdomsarbejde af høj kvalitet, f.eks. gennem kvalitetsstandarder og andre rammer for kvalitetssikring, øget anerkendelse, fremme af ungdomsforskning og digitale færdigheder og kompetencer

| b) | fortsat at fremme og udveksle erfaringer om god praksis inden for ungdomsarbejde i hele EU med alle de midler, der er til rådighed, herunder gennem relevante EU-programmer såsom Erasmus+ |
| --- | --- |

b)

fortsat at fremme og udveksle erfaringer om god praksis inden for ungdomsarbejde i hele EU med alle de midler, der er til rådighed, herunder gennem relevante EU-programmer såsom Erasmus+

| c) | at fremme praksis og redskaber, der anvendes i forskellige medlemsstater på nationalt eller regionalt plan |
| --- | --- |

c)

at fremme praksis og redskaber, der anvendes i forskellige medlemsstater på nationalt eller regionalt plan

| 16. | »Muligheder for unge i landdistrikterne«






  a) | at støtte unges meningsfulde deltagelse gennem forskellige midler, der er til rådighed på alle niveauer, f.eks. gennem støtte til lokale ungdomsråd eller netværk for ungdomsrepræsentation i landdistrikterne, og skabe synergier med relevante EU-programmer som f.eks. Leader (lokaludvikling styret af lokalsamfundet) (14)
  , Det Europæiske Solidaritetskorps og Erasmus+ samt med EU's strukturinstrumenter såsom Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond |
| --- | --- | --- |

16.

a)

at støtte unges meningsfulde deltagelse gennem forskellige midler, der er til rådighed på alle niveauer, f.eks. gennem støtte til lokale ungdomsråd eller netværk for ungdomsrepræsentation i landdistrikterne, og skabe synergier med relevante EU-programmer som f.eks. Leader (lokaludvikling styret af lokalsamfundet) (14)
  , Det Europæiske Solidaritetskorps og Erasmus+ samt med EU's strukturinstrumenter såsom Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond

| 17. | at tage hensyn til »resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog fra EU's ungdomsdialogaktiviteter i medlemsstaterne og i hele Europa — skabelse af muligheder for unge« (15) i forbindelse med udformning og gennemførelse af fremtidige ungdomspolitikker i synergi med andre politikker, der berører unge, såsom uddannelse, beskæftigelse, sociale anliggender, kultur, digitalisering, miljø, klima, sport og sundhed, og at undersøge yderligere måder, hvorpå de relevante delmål for de europæiske ungdomsmål kan udvikles og nås. |
| --- | --- |

17.

| 18. | at give prioritet og synlighed til EU's ungdomsdialog og fremme gennemførelsen af dens resultater samt mulighederne for unges deltagelse online via Den Europæiske Ungdomsportal, da dialogen er et centralt instrument på europæisk plan til at fremme en meningsfuld deltagelse blandt unge med forskellig baggrund og til at fremme et bedre samarbejde mellem ungdomsorganisationer, ungdomsforskere og politiske beslutningstagere, herunder interessenter fra andre relevante sektorer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | yderligere at styrke samarbejdet mellem de forskellige interessenter, der er involveret i gennemførelsen af EU's ungdomsdialog, herunder formandskabstrioen, den europæiske styringsgruppe, de nationale arbejdsgrupper og internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer, for at tilføje et europæisk perspektiv, hvor det er relevant, og Pool of European Youth Researchers fra ungdomspartnerskabet mellem Europarådet og EU. |
| --- | --- |

19.

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL AT BEHANDLE FØLGENDE SPØRGSMÅL:

| 20. | »Beskæftigelse af høj kvalitet for alle«






  a) | at lægge særlig vægt på unge i udviklingen af beskæftigelses- og socialpolitikker med henblik på at lette unges adgang til beskæftigelse af høj kvalitet gennem praktikophold (helst lønnede), bedre samarbejde mellem og inddragelse af alle relevante interessenter, herunder uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedsparter |
| --- | --- | --- |

20.

a)

at lægge særlig vægt på unge i udviklingen af beskæftigelses- og socialpolitikker med henblik på at lette unges adgang til beskæftigelse af høj kvalitet gennem praktikophold (helst lønnede), bedre samarbejde mellem og inddragelse af alle relevante interessenter, herunder uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedsparter

| 21. | »Ungdomsarbejde af høj kvalitet for alle«






  a) | at intensivere samarbejdet med Europarådet for at forbedre ungdomsarbejderes uddannelse og dermed forbedre kvaliteten af ungdomsarbejdet i Europa |
| --- | --- | --- |

21.

a)

at intensivere samarbejdet med Europarådet for at forbedre ungdomsarbejderes uddannelse og dermed forbedre kvaliteten af ungdomsarbejdet i Europa

| 22. | »Muligheder for unge i landdistrikterne«






  a) | at tage hensyn til de europæiske ungdomsmål og resultaterne af EU's ungdomsdialog i forbindelse med udforskning af synergier mellem relevante politik- og programområder, såsom landbrugs- og ungdomspolitik, ved f.eks. at etablere pilotprogrammer på tværs af sektorerne med henblik på at øge mulighederne for unge i forskellige regioner |
| --- | --- | --- |

22.

a)

at tage hensyn til de europæiske ungdomsmål og resultaterne af EU's ungdomsdialog i forbindelse med udforskning af synergier mellem relevante politik- og programområder, såsom landbrugs- og ungdomspolitik, ved f.eks. at etablere pilotprogrammer på tværs af sektorerne med henblik på at øge mulighederne for unge i forskellige regioner

| 23. | at fremme og anvende EU's ungdomsdialog som et redskab på EU-plan til høring af unge, f.eks. i forbindelse med konferencen om Europas fremtid, den europæiske grønne pagt, den europæiske klimapagt og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, herunder verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

23.

OG BEMÆRKER ENDVIDERE FØLGENDE:

| 24. | Der bør indgå alsidige deltagerbaserede metoder i høringsprocessen for at skabe relevante resultater og øge indsatsen for at nå ud til de unge, især dem med færre muligheder. Ud over EU's ungdomsdialog er brugen af en lang række metoder af afgørende betydning, når høringsprocessen holdes i en vanskelig situation, f.eks. en global krise (som covid-19), med henblik på at udvikle et mere modstandsdygtigt, inklusivt og bæredygtigt samfund. Der bør inddrages ungdomsforskere, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

24.

Der bør indgå alsidige deltagerbaserede metoder i høringsprocessen for at skabe relevante resultater og øge indsatsen for at nå ud til de unge, især dem med færre muligheder. Ud over EU's ungdomsdialog er brugen af en lang række metoder af afgørende betydning, når høringsprocessen holdes i en vanskelig situation, f.eks. en global krise (som covid-19), med henblik på at udvikle et mere modstandsdygtigt, inklusivt og bæredygtigt samfund. Der bør inddrages ungdomsforskere, hvor det er relevant.

| 25. | Den kommende formandskabstrios fokus under næste cyklus i EU's ungdomsdialog bør, hvor det er hensigtsmæssigt, være at få bygget videre på integrering og gennemførelse på flere niveauer og på tværs af sektorer af de europæiske ungdomsmål, hvilket vil øge deres synlighed og fungere som inspiration for unge europæere. |
| --- | --- |

25.

Den kommende formandskabstrios fokus under næste cyklus i EU's ungdomsdialog bør, hvor det er hensigtsmæssigt, være at få bygget videre på integrering og gennemførelse på flere niveauer og på tværs af sektorer af de europæiske ungdomsmål, hvilket vil øge deres synlighed og fungere som inspiration for unge europæere.

| 26. | Det overordnede prioriterede emne for den næste formandskabstrio (DE, PT og SI) er »Europe for YOUth — YOU for Europe: Plads til demokrati og deltagelse«. |
| --- | --- |

26.

Det overordnede prioriterede emne for den næste formandskabstrio (DE, PT og SI) er »Europe for YOUth — YOU for Europe: Plads til demokrati og deltagelse«.

Henvisninger

| 1. | EU-strategien for unge 2019-2027 (16) |
| --- | --- |

1.

EU-strategien for unge 2019-2027 (16)

| 2. | Retningslinjer for forvaltningen af EU's ungdomsdialog (17) |
| --- | --- |

2.

Retningslinjer for forvaltningen af EU's ungdomsdialog (17)

| 3. | Konklusioner om uddannelse af ungdomsarbejdere (18) |
| --- | --- |

3.

Konklusioner om uddannelse af ungdomsarbejdere (18)

| 4. | Konklusioner om unge og fremtidens arbejde (19) |
| --- | --- |

4.

Konklusioner om unge og fremtidens arbejde (19)

| 5. | Syvende cyklus i EU's ungdomsdialog: resultater fra EU's ungdomsdialogaktiviteter i medlemsstaterne og i hele Europa — skabelse af muligheder for unge (20) |
| --- | --- |

5.

Syvende cyklus i EU's ungdomsdialog: resultater fra EU's ungdomsdialogaktiviteter i medlemsstaterne og i hele Europa — skabelse af muligheder for unge (20)

| 6. | Skabelse af muligheder for unge — resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog fra EU's ungdomskonference (den 9.-11. marts 2020 i Zagreb) (21) |
| --- | --- |

6.

Skabelse af muligheder for unge — resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog fra EU's ungdomskonference (den 9.-11. marts 2020 i Zagreb) (21)

---

(1)  Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

(2)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om retningslinjer for forvaltningen af EU's ungdomsdialog (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1).

(3)  Jf. resolution om forvaltningen af EU's ungdomsdialog, punkt 8 og 9 (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 2).

(4)  EUT C 189 af 5.6.2019, s. 28.

(5)  Rapport om EU's ungdomskonference: »Youth work (education) in flux — contemporary challenges in an erratic Europe« af Tomi Kiilakoski og Marko Kovacic.

(6)  EUT C 412 af 9.12.2019, s. 12.

(7)  EUT C 193 af 9.6.2020, s. 3.

(8)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf.

(9)  Markeret med kursiv i teksten.

(10)  Arbejdsmetoder såsom telearbejde, fjernarbejde og hjemmekontorer er af særlig relevans i situationer forårsaget af kriser som f.eks. covid-19.

(11)  Med forbehold af arbejdsmarkedsparternes rolle og autonomi i overensstemmelse med national praksis.

(12)  Dette undertema er yderligere uddybet i konklusionerne om bedre muligheder for unge i landdistrikter og fjerntliggende områder.

(13)  »Grønne job« er aktiviteter inden for landbrug, fremstilling, forskning og udvikling samt administrative aktiviteter og tjenesteydelser, som i væsentlig grad bidrager til at bevare eller genoprette miljøkvaliteten (UNEP, 2018).

(14)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en#_edn1.

(15)  Jf. fodnote 8.

(16)  EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1.

(17)  EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1.

(18)  EUT C 412 af 9.12.2019, s. 12.

(19)  EUT C 189 af 3.6.2019, s. 28.

(20)  Jf. fodnote 8.

(21)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/creating_opportunities_for_youth_-_outcomes_report_27mar2020_v3.pdf.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 26.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 212/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 212/7

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 24. juni 2020

om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2020

(2020/C 212 I/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, og

ud fra følgende betragtninger:

| — | Unionens budget for regnskabsåret 2020 blev endeligt vedtaget den 27. november 2019 (2). |
| --- | --- |

—

Unionens budget for regnskabsåret 2020 blev endeligt vedtaget den 27. november 2019 (2).

| — | Kommissionen forelagde den 3. juni 2020 et forslag til ændringsbudget nr. 5 til det almindelige budget for regnskabsåret 2020. |
| --- | --- |

—

Kommissionen forelagde den 3. juni 2020 et forslag til ændringsbudget nr. 5 til det almindelige budget for regnskabsåret 2020.

| — | Det er vigtigt at muliggøre en hurtig vedtagelse af forslag til ændringsbudget nr. 5/2020 for at kunne fortsætte den humanitære bistand til flygtninge i Jordan, Libanon og Tyrkiet uden afbrydelse. Derfor er det berettiget i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i Rådets forretningsorden at forkorte den periode på otte uger for information af de nationale parlamenter, der er fastsat i artikel 4 i protokol nr. 1 — |
| --- | --- |

—

Det er vigtigt at muliggøre en hurtig vedtagelse af forslag til ændringsbudget nr. 5/2020 for at kunne fortsætte den humanitære bistand til flygtninge i Jordan, Libanon og Tyrkiet uden afbrydelse. Derfor er det berettiget i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i Rådets forretningsorden at forkorte den periode på otte uger for information af de nationale parlamenter, der er fastsat i artikel 4 i protokol nr. 1 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5 for regnskabsåret 2020 blev vedtaget den 24. juni 2020.

Den fuldstændige tekst kan læses eller hentes på Rådets websted: http://www.consilium.europa.eu.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUT L 57 af 27.2.2020, s. 1.

2

---

| 26.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 212/9

---

Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet

(2020/C 212 I/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM FREMHÆVER følgende:

| 1. | Covid-19-pandemien har påvirket og lagt et hidtil uset pres på uddannelsessystemerne verden over og i hele Unionen. Den har medført store ændringer i den måde, vi lærer, underviser, kommunikerer og samarbejder på inden for og mellem vores uddannelsessamfund. Dette har haft betydning for lærende (1), deres familier, lærere, undervisere og institutionsledere samt samfundet som helhed. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Siden pandemiens udbrud har medlemsstaterne og uddannelsesinstitutionerne gjort en betydelig indsats for at sikre de lærendes og personalets sikkerhed og velfærd og videreførelsen af læring og undervisning for at bevare retten til uddannelse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De fleste medlemsstater har som en nødforanstaltning vedtaget omfattende fysiske nedlukninger af uddannelsesinstitutioner og samtidig hurtigt mobiliseret alternative muligheder for og støtte til fjernlæring og -undervisning, navnlig digitale løsninger. Dette skift har medført forskellige udfordringer for uddannelsessystemerne og interessenterne i medlemsstaterne, navnlig for lærende og deres familier, lærere og undervisere, men har også givet dem værdifuld læringserfaring og yderligere fremskyndet uddannelsesinstitutionernes digitale omstilling. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Under disse usædvanlige omstændigheder har der været et bemærkelsesværdigt samarbejde mellem medlemsstaterne, som har udvist solidaritet og gensidig støtte i en krisetid ved regelmæssigt at udveksle oplysninger om deres nationale forhold, udfordringer, påtænkte eller allerede gennemførte foranstaltninger og planer samt, hvor det har været muligt, åbent at dele uddannelsesressourcer, |
| --- | --- |

4.

SOM ER SIG FØLGENDE BEVIDST:

| 5. | Ved krisens begyndelse, da uddannelsesinstitutionerne i de fleste medlemsstater stadig fungerede normalt, var der fokus på at sikre de lærendes og personalets sikkerhed, herunder ved at indføre beskyttelses- og hygiejneforanstaltninger og give oplysninger og vejledning, i samarbejde med de nationale uddannelses- og sundhedsmyndigheder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I takt med at situationen har udviklet sig med stadig flere fysisk lukkede uddannelsesinstitutioner i de fleste medlemsstater, har medlemsstaterne, uddannelsesinstitutionerne og relevante interessenter med henblik på at sikre videreførelsen af indlæringsprocessen gjort en betydelig indsats for at tilpasse og forberede uddannelsesindhold og sikre, at det anvendes i forbindelse med fjernlæring. Dette er blevet understøttet af passende retningslinjer kombineret med fleksibel forvaltning, løbende overvågning og forbedringer og lovgivningsmæssige tilpasninger i overensstemmelse med de nationale forhold. I denne henseende kan der have været forskellige udgangspunkter mellem medlemsstaterne samt mellem uddannelsesinstitutionerne med hensyn til uddannelsessystemernes digitale parathed, herunder tilgængeligheden af digitale indlæringsværktøjer og -materialer og lærernes og undervisernes parathed til at udbyde fjernundervisning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | En af de største udfordringer har været spørgsmålet om at sikre inklusion og lige adgang til kvalitetsfjernlæring. Nogle lærende samt lærere, undervisere og familier kan mangle digitale færdigheder, adgang til teknologi eller internettet, hvilket kan udgøre en alvorlig hindring, navnlig for lærende fra dårligt stillede miljøer og fra landdistrikter og fjerntliggende områder samt stærkt urbaniserede områder. Endvidere er der lærende med særlige undervisningsbehov, som kræver rådgivning og supplerende støtte i deres læring. Nedlukningen af uddannelsesinstitutioner har desuden medført en særlig udfordring for socioøkonomisk dårligt stillede lærende, som har større sandsynlighed for at bo i en husstand, der ikke er befordrende for hjemmeundervisning, eller som normalt har ret til gratis skolemåltider, samt for lærende, der risikerer skolefrafald. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Uddannelsesinstitutioner er mere end blot et sted, hvor mennesker lærer og underviser — de er ligeledes sikre miljøer og skaber en følelse af struktur og af fællesskab og muligheder for socialisering. I betragtning af den bekymring og stress, som forårsages af frygten for pandemien og social isolation, som navnlig er vanskelig for dem, der udsættes for vold i hjemmet eller er i risiko for det, har det været afgørende at række ud og at yde psykologisk og følelsesmæssig støtte for at sikre de lærendes, deres familiers, læreres og underviseres fysiske og mentale helbred. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lærere og undervisere har været nødt til at tilpasse sig hurtigt fra ansigt til ansigt-undervisning til fjernundervisning. Eftersom ikke alle lærere og undervisere (2) har haft den erfaring, tillid, viden og de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at organisere og levere fjernundervisning effektivt, har der været behov for supplerende, målrettet uddannelse. Deres engagement har ofte strakt sig ud over at give timer og har omfattet en yderligere indsats for at sikre de lærendes fremskridt og velfærd. Behovet for hurtigt at tilpasse sig det nye arbejdsmiljø kan have resulteret i en øget arbejdsbyrde og således have påvirket balancen mellem deres arbejdsliv og privatliv. Lærere, undervisere og støttepersonale har under disse forhold udvist et beundringsværdigt engagement og kreativitet samt åbenhed for samarbejde, medskabelse og peerlæring. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Selv om overgangen til digital undervisning og læring har spillet en væsentlig rolle med hensyn til at gøre det muligt at fortsætte indlæringsprocessen, kan digital uddannelse ikke fuldt ud erstatte kvalitetsundervisning og -indlæring ansigt til ansigt. Det pludselige skift til digital undervisning og læring var desuden i mange tilfælde snarere en nødforanstaltning end en planlagt optimal levering af omfattende digital fjernundervisning. Visse lærere og undervisere underviste online for første gang, og selv om deres modstandsdygtighed og tilpasningsevne fortjener ros, bør digital fjernundervisning og -læring inden for rammerne af covid-19, selv om de er værdifulde, ikke nødvendigvis betragtes som den generelle standard for digital fjernundervisning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Der har været behov for øget samarbejde mellem de lærendes familier og lærere og undervisere og for et stærkere engagement i at muliggøre fjernlæring. For de forældre og omsorgspersoner, der arbejder hjemmefra, har det været krævende at kombinere deres arbejdsopgaver med læringsstøtte til børn og børnepasning. For de forældre og omsorgspersoner, der ikke har kunnet arbejde hjemmefra, har det været en yderligere udfordring at finde dagpleje til mindre børn. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Formidlingen af de praktiske elementer i undervisningsplanerne udgør en særlig udfordring i forbindelse med fjernlæring. Dette er særligt relevant inden for erhvervsuddannelse, hvor praktisk læring udgør en stor del af undervisningsplanerne. Lærende på en erhvervsuddannelse kan derfor have været yderligere dårligt stillet, da krisen har berørt mange arbejdsgivere, der beskæftiger sig med arbejdsbaseret læring og udbyder lærlingeuddannelser. Eftersom lærlinge i visse tilfælde er afhængige af løn og godtgørelse fra arbejdsgivere, har dette haft en indvirkning på deres indkomstmuligheder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Voksne lærende, navnlig lavtuddannede, mangler nogle gange de digitale færdigheder, der er nødvendige for at deltage i digital læring, hvilket kan påvirke deres muligheder for opkvalificering og omskoling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | En af de største udfordringer har været at håndtere evaluering og karaktergivning, hvor visse medlemsstater har opfordret til at fokusere på formativ vurdering og tage hensyn til de forskellige indlæringsbetingelser. Dette er forbundet med udfordringen med at tilrettelægge en effektiv afslutning på skole- og studieåret, hvilket navnlig er vigtigt i forbindelse med afsluttende eksaminer og dimission, eftersom dette har indflydelse på indskrivningen på forskellige uddannelsesniveauer. I denne henseende kan informationsudveksling, samarbejde og dialog mellem de relevante interessenter på uddannelsesområdet, herunder kvalitetssikrings- og anerkendelsesmyndighederne og arbejdsmarkedets parter, danne grundlag for en nyttig koordineret tilgang. Dette kan være særlig nyttigt ved fastsættelse af kravene til optagelse på videregående uddannelsesinstitutioner under behørig hensyntagen til deres autonomi og nationale forhold. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pandemien har ligeledes påvirket mobile læringsmuligheder på europæisk og internationalt niveau. Eftersom mange uddannelsesinstitutioner har været lukket, har lærende i et mobilitetsprogram haft forskellige problemer vedrørende fortsættelse af deres mobilitetsperiode, adgang til bolig og sundhedsydelser, ret til tilskud og stipendier og tilbagevenden til deres hjemland. Lærende i et mobilitetsprogram kan også have oplevet socioøkonomiske vanskeligheder i forbindelse med familiens indkomsttab som følge af den krise på arbejdsmarkedet, som covid-19-pandemien har forårsaget. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Mange projektaktiviteter under Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps er blevet udsat eller aflyst, og i tilfælde med planlagt mobilitet er der blevet tilskyndet til virtuelt samarbejde. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ud over de nødvendige investeringer til imødegåelse af de sundhedsmæssige og socioøkonomiske konsekvenser af krisen er det vigtigt, at de nuværende investeringsprioriteter rettes mod uddannelsessektoren. I denne henseende er det yderst vigtigt at anerkende, at uddannelse af høj kvalitet bidrager afgørende til borgernes velfærd og personlige og faglige udvikling samt samfundets og økonomiens modstandsdygtighed og spiller en vigtig rolle med hensyn til genopretningen. Det er nødvendigt at tage hensyn til dette ved udarbejdelsen af den europæiske genopretningsplan, |
| --- | --- |

17.

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

| 18. | Med henblik på at overvinde disse udfordringer har medlemsstaterne og deres uddannelsesinstitutioner, afhængig af nationale forhold, hurtigt indført en række foranstaltninger, som f.eks.:






  — | at udvikle og dele uddannelsesindhold og undervisningsmaterialer af god kvalitet og god undervisningspraksis, der er tilpasset rammerne for fjernlæring på nationalt niveau og/eller institutionsniveau |
| --- | --- | --- |

18.

—

at udvikle og dele uddannelsesindhold og undervisningsmaterialer af god kvalitet og god undervisningspraksis, der er tilpasset rammerne for fjernlæring på nationalt niveau og/eller institutionsniveau

| — | at støtte virtuelle læringsmiljøer, der gør det muligt at anvende eksisterende onlinelæringsplatforme (eller udvikle nye) og værktøjer til teamsamarbejde |
| --- | --- |

—

at støtte virtuelle læringsmiljøer, der gør det muligt at anvende eksisterende onlinelæringsplatforme (eller udvikle nye) og værktøjer til teamsamarbejde

| — | at anvende fjernsynsudsendelser og andre medier til at levere uddannelsesindhold |
| --- | --- |

—

at anvende fjernsynsudsendelser og andre medier til at levere uddannelsesindhold

| — | at udarbejde en række vejledninger og instruktioner i, hvordan man deltager i fjernlæring og leverer fjernundervisning, f.eks. i sikker anvendelse af digitale værktøjer og onlineevaluering |
| --- | --- |

—

at udarbejde en række vejledninger og instruktioner i, hvordan man deltager i fjernlæring og leverer fjernundervisning, f.eks. i sikker anvendelse af digitale værktøjer og onlineevaluering

| — | at give lærere og undervisere samt andet pædagogisk personale muligheder for målrettet faglig udvikling |
| --- | --- |

—

at give lærere og undervisere samt andet pædagogisk personale muligheder for målrettet faglig udvikling

| — | at identificere lærende, der ikke har mulighed for at deltage i fjernlæring, og nå ud til dem ved at stille det fornødne udstyr og adgang til internettet til rådighed, navnlig for dem fra geografisk isolerede eller socioøkonomisk dårligt stillede områder og baggrunde, samt om nødvendigt ved at stille trykte undervisningsmaterialer til rådighed |
| --- | --- |

—

at identificere lærende, der ikke har mulighed for at deltage i fjernlæring, og nå ud til dem ved at stille det fornødne udstyr og adgang til internettet til rådighed, navnlig for dem fra geografisk isolerede eller socioøkonomisk dårligt stillede områder og baggrunde, samt om nødvendigt ved at stille trykte undervisningsmaterialer til rådighed

| — | at yde målrettet støtte til lærende med særlige undervisningsbehov |
| --- | --- |

—

at yde målrettet støtte til lærende med særlige undervisningsbehov

| — | at lette adgangen til digitalt indhold på biblioteker |
| --- | --- |

—

at lette adgangen til digitalt indhold på biblioteker

| — | at sørge for måltider til lærende fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer |
| --- | --- |

—

at sørge for måltider til lærende fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer

| — | at tilbyde forskellige former for psykologisk støtte til lærende, familier, lærere og undervisere |
| --- | --- |

—

at tilbyde forskellige former for psykologisk støtte til lærende, familier, lærere og undervisere

| — | at sikre dagpleje til mindre børn, hvis forældre og omsorgspersoner ikke har kunnet arbejde hjemmefra, navnlig nøglemedarbejdere i kritiske sektorer såsom sundhedsvæsenet |
| --- | --- |

—

at sikre dagpleje til mindre børn, hvis forældre og omsorgspersoner ikke har kunnet arbejde hjemmefra, navnlig nøglemedarbejdere i kritiske sektorer såsom sundhedsvæsenet

| — | at yde forskellige former for støtte til både indrejsende og udrejsende lærende i et mobilitetsprogram |
| --- | --- |

—

at yde forskellige former for støtte til både indrejsende og udrejsende lærende i et mobilitetsprogram

| — | regelmæssigt at stille oplysninger til rådighed for lærende, lærere og undervisere, uddannelsesinstitutioner, familier samt andre relevante interessenter |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at stille oplysninger til rådighed for lærende, lærere og undervisere, uddannelsesinstitutioner, familier samt andre relevante interessenter

| — | at udvikle et samarbejde med lokale og regionale myndigheder og ikkestatslige organisationer samt virksomheder, herunder telekommunikationsvirksomheder og internetudbydere samt forlag, der i visse tilfælde har stillet materialer og værktøjer til rådighed gratis |
| --- | --- |

—

at udvikle et samarbejde med lokale og regionale myndigheder og ikkestatslige organisationer samt virksomheder, herunder telekommunikationsvirksomheder og internetudbydere samt forlag, der i visse tilfælde har stillet materialer og værktøjer til rådighed gratis

| — | om muligt at støtte og stimulere idræt og fysisk aktivitet i overensstemmelse med sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

om muligt at støtte og stimulere idræt og fysisk aktivitet i overensstemmelse med sikkerhedsforanstaltninger.

| 19. | Som reaktion på covid-19-krisen gav Kommissionen mulighed for yderligere fleksibilitet i gennemførelsen af Erasmus+-programmet, suppleret med praktisk rådgivning til Erasmus+-deltagerne og nationale agenturer. Ud over de bestræbelser, der er foretaget i Rådet, fremmede Kommissionen desuden yderligere muligheder for samarbejde og informationsudveksling mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

19.

| 20. | I takt med at situationen udvikler sig med en eventuel ophævelse af inddæmningstiltagene efter henstilling fra sundhedsmyndighederne, melder der sig yderligere spørgsmål vedrørende genåbningen af uddannelsesinstitutioner og af virksomheder, der tilbyder arbejdsbaseret læring, herunder organisatoriske og sikkerhedsmæssige foranstaltninger, navnlig vedrørende fysisk distancering, sanitære forhold og hygiejne. Med henblik herpå vedrører nogle af udfordringerne tilstrækkelige menneskelige ressourcer samt uddannelsesinstitutionernes beredskab og bæredygtighed, navnlig deres relevans for gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger, |
| --- | --- |

20.

OPFORDRER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG I OVERENSSTEMMELSE MED DE NATIONALE FORHOLD MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 21. | At fortsætte med at dele oplysninger, erfaringer og bedste praksis mellem medlemsstaterne om, hvordan uddannelse bedst kan tilpasses omstændighederne afhængig af den videre udvikling med hensyn til covid-19-krisen, herunder om forskellige foranstaltninger i forbindelse med genåbningen af uddannelsesinstitutionerne, som sikrer lighed, fremmer de lærendes og personalets velfærd og yder psykologisk støtte. I denne forbindelse at tilskynde til en strømlinet og sammenhængende informationsstrøm og gøre optimal brug af eksisterende netværk. |
| --- | --- |

21.

| 22. | I forbindelse med genåbningen af uddannelsesinstitutionerne og i overensstemmelse med de lokale, regionale og nationale forhold at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre de lærendes og personalets sikkerhed, herunder passende sanitære og hygiejniske forhold, og genoptage lærings- og undervisningsaktiviteter ansigt til ansigt og samtidig sikre lige muligheder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | På grundlag af de erfaringer, der allerede er gjort i forbindelse med covid-19-krisen, og i betragtning af potentielle langsigtede virkninger af krisen på fremtidens uddannelse, at undersøge mulighederne for innovation og at gøre en yderligere indsats for at fremskynde uddannelsessystemernes digitale omstilling og, hvor det er relevant, styrke uddannelsesinstitutionernes digitale kapacitet og mindske den digitale kløft. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Under hensyntagen til de indhøstede erfaringer i forbindelse med covid-19-krisen yderligere at støtte udviklingen af lærernes og undervisernes digitale færdigheder og kompetencer for at lette undervisningen og evalueringen i digitale læringsmiljøer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Under behørig hensyntagen til den institutionelle autonomi at undersøge muligheden for at integrere digital læring af høj kvalitet som et element i udbuddet af uddannelser på alle niveauer og i alle former for uddannelse. I den forbindelse at være opmærksom på, om de digitale værktøjer er hensigtsmæssige i forhold til de lærendes alder og særlige behov, og om de overholder databeskyttelsesreglerne, privatlivets fred, etiske hensyn og sikkerheds- og cybersikkerhedskrav. |
| --- | --- |

25.

| 26. | At undersøge mulighederne for at styrke undervisningen og læringen gennem overvågning og evaluering på grundlag af udvinding af uddannelsesdata med fokus på eksisterende data, læringsanalyser og anvendelse af kunstig intelligens med behørigt fokus på overholdelse af den generelle forordning om databeskyttelse (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Samtidig med at der skabes muligheder for fjernlæring, digital læring og blandet læring, at være yderligere opmærksom på at sikre lige muligheder og fortsat adgang til uddannelse af høj kvalitet for lærende i alle aldre, idet kvaliteten sikres, og der opfordres til validering og anerkendelse af de opnåede læringsresultater. Ved genbekræftelse af retten til uddannelse at være særlig opmærksom på at forebygge en potentiel stigning i skolefrafald, der er forårsaget af covid-19-krisen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Med henblik på at afbøde den negative indvirkning af covid-19-krisen på fysisk, grænseoverskridende mobilitet og samarbejde at tilskynde til brug af virtuelle muligheder for mobilitet og samarbejde. |
| --- | --- |

28.

| 29. | At samarbejde om at fjerne de covid-19-relaterede hindringer for grænseoverskridende læringsmobilitet under hensyntagen til de mulige konsekvenser af forskellige evalueringstilgange, eventuelt forsinkede eller aflyste eksaminer og forsinkede indskrivninger, som kan have en negativ indvirkning på mobile læringsmuligheder i de følgende år. |
| --- | --- |

29.

| 30. | At samarbejde om at sikre uddannelsesmuligheder for lærende, der dagligt pendler mellem nabomedlemsstater, navnlig i tilfælde af langvarig nedlukning af grænserne. |
| --- | --- |

30.

| 31. | At støtte videreudviklingen af digital infrastruktur samt digitale færdigheder og kompetencer ved at anvende den tilgængelige finansiering under Unionens programmer og fonde, navnlig Erasmus+-programmet, Det Europæiske Solidaritetskorps og de europæiske struktur- og investeringsfonde, støtteprogrammet for strukturreformer og disses efterfølgere samt det nye program for et digitalt Europa, |
| --- | --- |

31.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED SINE BEFØJELSER OG UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 32. | At foretage forskning i og udbrede resultaterne om konsekvenserne af covid-19-pandemien og de indhøstede erfaringer på forskellige uddannelsesniveauer med fokus på fjernlæring og -undervisning og uddannelsessystemernes digitale kapaciteter i medlemsstaterne som en ressource til at styrke evidensbaseret national politikudformning og samarbejde på EU-plan for at opbygge modstandsdygtighed og parathed til et rettidigt, effektivt og hensigtsmæssigt fremtidigt nødberedskab. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ved udarbejdelsen af et forslag til en europæisk genopretningsplan at anerkende omstillingspotentialet ved uddannelse som en mulighedsskabende drivkraft for en vellykket genopretning og behovet for investeringer i uddannelse, navnlig vedrørende digital uddannelse, herunder infrastruktur og digitale færdigheder. |
| --- | --- |

33.

| 34. | At støtte medlemsstaterne i at tilbyde muligheder for investering i bæredygtig uddannelsesinfrastruktur i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt under yderligere hensyntagen til den kapacitet, der er nødvendig for sikkerheden, og fornødne organisatoriske foranstaltninger som reaktion på covid-19-krisen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ved udarbejdelsen af det europæiske uddannelsesområde sammen med strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet efter 2020, den nye handlingsplan for digital uddannelse og den ajourførte dagsorden for færdigheder at tage hensyn til erfaringerne fra covid-19-krisen for så vidt angår uddannelsessystemernes digitale omstilling med særlig opmærksomhed på kvalitet og samfundsmæssige udfordringer, såsom at sikre inklusion og lige muligheder, fremme samhørighed og bekæmpe desinformation. |
| --- | --- |

35.

| 36. | At fortsætte med at lette udvekslingerne om udfordringer og de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet, herunder ved at sammenkoble, forbedre adgang til og tilgængelighed af databaser for åbne uddannelsesressourcer for at lette delingen af forskellige fjernlæringsmetoder, -værktøjer og -materialer. I denne forbindelse at bygge på de eksisterende muligheder, som f.eks. dem, der er tilgængelige via eTwinning, School Education Gateway og den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa (EPALE). At fremme brugen af selvevalueringsværktøjer såsom SELFIE og HEInnovate til støtte for skolers og videregående uddannelsesinstitutioners digitale kapacitet og omstilling. |
| --- | --- |

36.

| 37. | At forelægge og udbrede yderligere praktiske oplysninger til medlemsstaterne om muligheden for at finansiere uddannelsessystemernes behov for at afbøde konsekvenserne af covid-19-pandemien gennem investeringsinitiativer som reaktion på coronavirusset (CRII og CRII+) og andre hensigtsmæssige finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

37.

| 38. | At fortsætte med regelmæssigt at udveksle oplysninger med interessenter og gennemførelsesorganer for Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps om mulighederne for fleksible ordninger for så vidt angår gennemførelsen af læringsmobilitet og projekter i forbindelse med covid-19-krisen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Sammen med medlemsstaterne at udforske måder til at imødekomme de mest presserende behov i de perioder, hvor den fysiske mobilitet er begrænset, ved at give fleksibilitet til at omfordele uudnyttede midler mellem Erasmus+-tiltag, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

39.

| 40. | At støtte medlemsstaterne i videreudviklingen af praksis og muligheder inden for digital uddannelse og i håndteringen af virkningerne af covid-19-krisen for de mest sårbare grupper af lærende ved at anvende de tilgængelige muligheder under Erasmus+. |
| --- | --- |

40.

| 41. | At udbrede og fremme anvendelsen af relevante materialer og værktøjer, herunder erfaring med virtuelt samarbejde fra projekter under Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og aktiviteter under europæiske og nationale sammenslutninger for digitale færdigheder og arbejdspladser, som i en ånd af solidaritet mellem medlemsstaterne kan give yderligere nyttig støtte som reaktion på covid-19-krisen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | I samarbejde med medlemsstaterne og under behørig hensyntagen til institutionel autonomi og nationale forhold at indlede arbejdet med foranstaltninger med henblik på at fjerne covid-19-relaterede hindringer og genoptage grænseoverskridende mobile læringsmuligheder i kølvandet på covid-19-krisen, herunder ved at fastlægge klare retningslinjer for, hvordan man kan lette mobile læringsmuligheder under Erasmus+. |
| --- | --- |

42.

| 43. | At fremme virtuel mobilitet og virtuelt samarbejde af høj kvalitet og støtte udviklingen af kombineret mobilitet inden for rammerne af Erasmus+-programmet, idet der tages højde for, at virtuel mobilitet spiller en vigtig birolle, selv om den ikke kan erstatte fysisk mobilitet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | At arbejde tæt sammen med internationale organisationer såsom Europarådet, UNESCO og OECD om at levere og udbrede oplysninger om konsekvenserne af covid-19 for uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Til brug for dette dokument forstås ordet lærende i en bredere betydning, som henviser til alle typer og niveauer af uddannelse, herunder førskoleundervisning og børnepasning, almen undervisning, erhvervsuddannelse, voksenuddannelse og videregående uddannelse.

(2)  I henhold til OECD's TALIS-undersøgelse (2018) føler mindre end 40 % af lærerne sig godt forberedt til at anvende IKT i undervisningen.

---