# Úřední věstník C 223/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 223 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 637. července 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 223

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 637. července 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 223/01 | Aktualizace přílohy II a tabulky 1 a 2 přílohy IIIb, pokud jde o použitelné částky v eurech podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/76/EU | 1 |
| 2020/C 223/02 | Sdělení Komise Pokyny k praktickému uplatňování kritéria zásadní funkce v definici služby platformy pro sdílení videonahrávek podle směrnice o audiovizuálních mediálních službách | 3 |
| 2020/C 223/03 | Sdělení Komise Pokyny podle čl. 13 odst. 7 směrnice o audiovizuálních mediálních službách týkající se výpočtu podílu evropských děl v katalozích služeb na vyžádání a definice nízké sledovanosti a nízkého obratu | 10 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 223/01

Aktualizace přílohy II a tabulky 1 a 2 přílohy IIIb, pokud jde o použitelné částky v eurech podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/76/EU

1

2020/C 223/02

Sdělení Komise Pokyny k praktickému uplatňování kritéria zásadní funkce v definici služby platformy pro sdílení videonahrávek podle směrnice o audiovizuálních mediálních službách

3

2020/C 223/03

Sdělení Komise Pokyny podle čl. 13 odst. 7 směrnice o audiovizuálních mediálních službách týkající se výpočtu podílu evropských děl v katalozích služeb na vyžádání a definice nízké sledovanosti a nízkého obratu

10

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 223/04 | Směnné kurzy vůči euru — 6. července 2020 | 17 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 223/04

Směnné kurzy vůči euru — 6. července 2020

17

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 223/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 18 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2020/C 223/06 | Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu | 20 |
| 2020/C 223/07 | Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu | 31 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2020/C 223/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

18

JINÉ AKTY

Evropská komise

2020/C 223/06

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

20

2020/C 223/07

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 7.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/1

---

Aktualizace přílohy II a tabulky 1 a 2 přílohy IIIb, pokud jde o použitelné částky v eurech podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/76/EU

(2020/C 223/01)

Příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (1) se aktualizuje takto:

„PŘÍLOHA II

MAXIMÁLNÍ SAZBY V EURECH PRO POPLATKY ZA UŽÍVÁNÍ, VČETNĚ SPRÁVNÍCH VÝDAJŮ, JAK JE UVEDENO V ČL. 7 ODST. 7

Roční

| | max. tři nápravy | min. čtyři nápravy |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 475 | 2 472 |
| EURO I | 1 282 | 2 140 |
| EURO II | 1 116 | 1 861 |
| EURO III | 970 | 1 617 |
| EURO IV a méně znečišťující | 882 | 1 471 |

max. tři nápravy

min. čtyři nápravy

EURO 0

1 475

2 472

EURO I

1 282

2 140

EURO II

1 116

1 861

EURO III

970

1 617

EURO IV a méně znečišťující

882

1 471

Měsíční a týdenní

Maximální měsíční a týdenní sazby jsou úměrné době užívání pozemní komunikace.

Denní

Denní poplatek za užívání je stejný pro všechny kategorie vozidel a činí 13 EUR.

Příloha IIIb směrnice 1999/62/ES ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/76/EU ze dne 27. září 2011 (2) se aktualizuje takto:

2

„PŘÍLOHA IIIb

MAXIMÁLNÍ VÁŽENÝ PRŮMĚRNÝ POPLATEK ZA EXTERNÍ NÁKLADY

Tato příloha stanoví parametry pro výpočet maximálního váženého průměrného poplatku za externí náklady.

1.   Maximální náklady v důsledku znečištění ovzduší provozem

Tabulka 1

Maximální účtovatelné náklady v důsledku znečištění ovzduší

| Cent/vozokilometr | Příměstské komunikace


  (včetně dálnic) | Meziměstské komunikace


  (včetně dálnic) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,3 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,0 | 7,8 |
| EURO III | 7,8 | 6,7 |
| EURO IV | 4,5 | 3,4 |
| EURO V
  po 31. prosinci 2013 | 0 | 0 |
| 3,4 | 2,3 |
| EURO VI
  po 31. prosinci 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Vozidla znečišťující méně než EURO VI | 0 | 0 |

Cent/vozokilometr

Příměstské komunikace

(včetně dálnic)

Meziměstské komunikace

(včetně dálnic)

EURO 0

17,8

13,3

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,0

7,8

EURO III

7,8

6,7

EURO IV

4,5

3,4

EURO V

po 31. prosinci 2013

0

0

3,4

2,3

EURO VI

po 31. prosinci 2017

0

0

2,3

1,2

Vozidla znečišťující méně než EURO VI

0

0

V horských oblastech lze hodnoty v tabulce 1 vynásobit faktorem až do hodnoty 2, nakolik to odůvodňuje sklon silnice, nadmořská výška a/nebo teplotní inverze.

2.   Maximální náklady v důsledku hluku z provozu

Tabulka 2

Maximální účtovatelné náklady v důsledku hluku

| Cent/vozokilometr | Den | Noc |
| --- | --- | --- |
| Příměstské komunikace
  (včetně dálnic) | 1,22 | 2,22 |
| Meziměstské komunikace
  (včetně dálnic) | 0,23 | 0,34 |

Cent/vozokilometr

Den

Noc

Příměstské komunikace

(včetně dálnic)

1,22

2,22

Meziměstské komunikace

(včetně dálnic)

0,23

0,34

V horských oblastech lze hodnoty v tabulce 2 vynásobit koeficientem až do hodnoty 2, nakolik to odůvodňuje sklon komunikace, teplotní inverze a/nebo tzv. amfiteátrový efekt v údolích.

---

(1)  Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 42.

1

(2)  Úř. věst. L 269, 14.10.2011, s. 1.

2

---

| 7.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/3

---

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny k praktickému uplatňování kritéria zásadní funkce v definici „služby platformy pro sdílení videonahrávek“ podle směrnice o audiovizuálních mediálních službách

(2020/C 223/02)

I.   ÚVOD

Směrnice o audiovizuálních mediálních službách (dále jen „směrnice“) (1) má za cíl posílit ochranu uživatelů, zejména nezletilých, před určitými formami nelegálního a škodlivého audiovizuálního obsahu on-line. Z tohoto důvodu byla oblast působnosti směrnice rozšířena tak, aby poskytovatelům platforem pro sdílení videonahrávek uložila určité povinnosti.

Podle čl. 28b odst. 1 směrnice musí členské státy zajistit, aby poskytovatelé platforem pro sdílení videonahrávek spadající do jejich pravomoci přijali vhodná opatření s cílem chránit nezletilé osoby před škodlivým obsahem a všechny uživatele před obsahem obsahujícím podněcování k násilí či nenávisti a před obsahem, jehož šíření je trestným činem podle práva Unie (konkrétně veřejné podněcování ke spáchání teroristického trestného činu (2), trestné činy týkající se dětské pornografie (3) a trestné činy související s rasismem a xenofobií (4)). Podle čl. 28b odst. 2 se na poskytovatele platforem pro sdílení videonahrávek také vztahují určité povinnosti související s audiovizuálními obchodními sděleními.

4. bod odůvodnění směrnice (EU) 2018/1808 uznává, že „[s]lužby platforem pro sdílení videonahrávek poskytují audiovizuální obsah, který stále více sleduje široká veřejnost, zejména mladí lidé. Totéž platí i o službách sociálních médií, které se staly důležitým prostředkem ke sdílení informací a k zábavě a vzdělávání, mimo jiné i poskytováním přístupu k pořadům a videonahrávkám vytvořeným uživateli. Tyto služby sociálních médií je třeba zahrnout do oblasti působnosti směrnice 2010/13/EU, neboť se ucházejí o stejné publikum a příjmy jako audiovizuální mediální služby. Navíc mají rovněž značný dopad, neboť uživatelům usnadňují možnost utvářet a ovlivňovat názory jiných uživatelů. V zájmu ochrany nezletilých osob před škodlivým obsahem a všech občanů před podněcováním k nenávisti, násilí a terorismu by uvedené služby měly být do směrnice 2010/13/EU zahrnuty do té míry, do jaké splňují definici služby platformy pro sdílení videonahrávek“.

Z toho jednoznačně vyplývá, že určité služby sociálních médií spadají do oblasti působnosti použití nových pravidel o platformách pro sdílení videonahrávek, pokud splňují určitá kritéria.

Podle čl. 1 odst. 1 písm. aa) směrnice se „službou platformy pro sdílení videonahrávek“ rozumí „služba ve smyslu článků 56 a 57 Smlouvy o fungování Evropské unie, jejímž hlavním účelem nebo hlavním účelem její neoddělitelné části nebo její zásadní funkcí je poskytování pořadů, videonahrávek vytvářených uživateli nebo obojího, za které nenese redakční odpovědnost poskytovatel platformy pro sdílení videonahrávek, široké veřejnosti za účelem informování, zábavy nebo vzdělávání prostřednictvím sítí elektronických komunikací ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2002/21/ES a jejichž organizaci určuje poskytovatel platformy pro sdílení videonahrávek, a to i prostřednictvím automatických prostředků nebo algoritmů, zejména na základě zobrazování, označování a určování pořadů“.

5. bod odůvodnění směrnice (EU) 2018/1808 dále objasňuje, že „[c]ílem směrnice 2010/13/EU sice není regulovat služby sociálních médií jako takové, služba sociálních médií by však měla být zahrnuta, je-li poskytování pořadů a videonahrávek vytvořených uživateli její zásadní funkcí. Poskytování pořadů a obsahu videonahrávek vytvořených uživateli je možné pokládat za zásadní funkci služby sociálních médií, pokud audiovizuální obsah není pouze doplňkovým prvkem činností dané služby sociálních médií nebo netvoří pouze jejich menší část. V zájmu zajištění jasnosti, účinnosti a soudržnosti provádění by měla Komise v případě potřeby po konzultaci kontaktního výboru vydat pokyny o praktickém uplatňování některých aspektů definice „služby platformy pro sdílení videonahrávek“, zejména pokud jde o kritérium zásadní funkce. Tyto pokyny by měly být vypracovány s náležitým ohledem na cíle obecného veřejného zájmu, jichž má být dosaženo opatřeními přijímanými poskytovateli platforem pro sdílení videonahrávek, a na svobodu projevu“ (5).

V souladu s 5. bodem odůvodnění zohledňují tyto pokyny potřebu zajistit svobodu projevu a dosažení cílů obecného zájmu (6).

Komise v průběhu vypracování návrhu těchto pokynů náležitě konzultovala kontaktní výbor, jak je požadováno v 5. bodě odůvodnění.

II.   KATEGORIE PLATFOREM PRO SDÍLENÍ VIDEONAHRÁVEK PODLE SMĚRNICE

Na základě definice podle čl. 1 odst. 1 písm. aa) směrnice lze služby platforem pro sdílení videonahrávek rozlišit podle těchto tří kritérií:

| 1) | služby, jejichž hlavním účelem je poskytování pořadů, videonahrávek vytvářených uživateli nebo obojího široké veřejnosti; |
| --- | --- |

1)

služby, jejichž hlavním účelem je poskytování pořadů, videonahrávek vytvářených uživateli nebo obojího široké veřejnosti;

| 2) | služby širší povahy, které kromě jiných prvků nabízejí oddělitelnou část, jejímž hlavním účelem je poskytování pořadů, videonahrávek vytvářených uživateli nebo obojího široké veřejnosti; |
| --- | --- |

2)

služby širší povahy, které kromě jiných prvků nabízejí oddělitelnou část, jejímž hlavním účelem je poskytování pořadů, videonahrávek vytvářených uživateli nebo obojího široké veřejnosti;

| 3) | služby, jejichž zásadní funkcí je poskytování pořadů, videonahrávek vytvářených uživateli nebo obojího široké veřejnosti. |
| --- | --- |

3)

služby, jejichž zásadní funkcí je poskytování pořadů, videonahrávek vytvářených uživateli nebo obojího široké veřejnosti.

Je třeba uvést, že výše zmíněná kritéria se nemusí nutně vzájemně vylučovat. Zejména služby s oddělitelnou částí, která by podle kritéria hlavního účelu (kategorie 2) mohla tvořit platformu pro sdílení videonahrávek, by se na základě kritéria zásadní funkce (kategorie 3) mohly současně jako celek považovat za platformu pro sdílení videonahrávek.

S ohledem na výše uvedené má tento dokument za cíl poskytnout pokyny k praktickému uplatňování kritéria zásadní funkce v definici „služby platformy pro sdílení videonahrávek“ podle směrnice. Tyto pokyny nejsou závazné. V míře, v níž mohou vykládat směrnici, není pozicí Komise dotčen případný výklad Soudního dvora Evropské unie.

III.   VÝZNAM AUDIOVIZUÁLNÍHO OBSAHU PRO ČINNOSTI SLUŽBY

5. bod odůvodnění směrnice (EU) 2018/1808 objasňuje, že aby poskytování audiovizuálního obsahu bylo považováno za zásadní funkci služby, nesmí být takový audiovizuální obsah pouze doplňkovým prvkem nebo menší částí činností dotčené služby. Audiovizuální obsah by měl být považován za doplňkový prvek činností služby, jestliže je u základní činnosti nebo funkce poskytované dotčenou platformou výhradně dodatečným. To by mohl být například případ videí, která byla nahrána výhradně za účelem podpory ekonomických transakcí, jako jsou videa představující konkrétní zboží nebo služby za účelem možného či skutečného prodeje (to může zahrnovat například platformy elektronického obchodování obsahující videa uživatelů, která ukazují produkt během používání).

Audiovizuální obsah je možné považovat za „menší část“ činnosti služby, kdykoliv se na základě kvantitativních anebo kvalitativních faktorů zdá, že v celkové ekonomice služby hraje nevýznamnou roli. Z kvantitativního hlediska může například skutečnost, že se na platformě nachází významné množství videí, naznačovat, že audiovizuální obsah není menší částí služby. Bez ohledu na kvantitativní faktory je zároveň možné, že videa netvoří menší část služby platformy, pokud významným způsobem přispívají k atraktivitě, funkčnosti nebo úspěchu samotné služby na trhu. To lze odvodit z celé řady prvků, například ze skutečnosti, že uživatelé konzumují významné množství videí nebo pořadů nebo že platformy do audiovizuálního obsahu investují či jej zdůrazňují.

Komise se domnívá, že za účelem posouzení toho, zda je funkce audiovizuálního obsahu zásadní, by měly členské státy včetně jejich vnitrostátních regulačních orgánů uvážit zejména povahu a konkrétní roli, kterou videonahrávky a pořady vytvářené uživateli ve službě nabízené platformou hrají. Vnitrostátní orgány by zejména měly provést celkovou analýzu služby a zohlednit kvalitativní a/nebo kvantitativní ukazatele, aby určily, zda je poskytovaný audiovizuální obsah pouze doplňkovým prvkem nebo menší částí činností služby (7).

Při posuzování konkrétní služby by měla být zvláštní pozornost věnována tomu, zda je audiovizuální obsah klíčový pro komerční úspěch služby nebo její pozici na trhu. Požadavek zásadní funkce by však v žádném případě neměl být vykládán jako požadavek toho, aby byl audiovizuální obsah dostupný na platformě natolik obchodně významný, že by služba v případě jeho nepřítomnosti nebyla schopná fungovat nebo by nemohla být nadále na trhu poskytována. Takový úzký výklad by nezaručil vhodnou úroveň ochrany uživatelů a nezletilých osob v situacích, kdy konzumují audiovizuální obsah na řadě oblíbených platforem, jako jsou určité služby sociálních médií, a proto by nebyl v souladu s cílem směrnice (8).

Služby, které se na audiovizuální obsah spoléhají jako na nikoli menší část nebo ne pouze doplňkový prvek své ekonomické činnosti, také mají tendenci své uživatele takovému obsahu více vystavovat. Z toho důvodu se Komise domnívá, že při uplatňování kritéria zásadní funkce by členské státy včetně jejich vnitrostátních regulačních orgánů měly věnovat zvláštní pozornost také hledisku uživatelů a zejména míře, do jaké jsou při přístupu k příslušným službám audiovizuálnímu obsahu vystaveni.

V souladu s výše zmíněným přístupem Komise určila několik relevantních ukazatelů, které by vnitrostátní orgány při uplatňování kritéria zásadní funkce v definici poskytovatele služby platformy pro sdílení videonahrávek měly zvážit. Pro účely prezentace je možné tyto ukazatele rozdělit do čtyř kategorií: 1) vztah mezi audiovizuálním obsahem a hlavní ekonomickou činností nebo činnostmi služby, 2) kvantitativní a kvalitativní význam audiovizuálního obsahu dostupného v rámci služby, 3) zpeněžení audiovizuálního obsahu nebo získávání příjmu z něj a 4) dostupnost nástrojů zaměřených na zvýšení viditelnosti nebo atraktivity audiovizuálního obsahu.

Tyto ukazatele by se neměly uplatňovat kumulativně. Zejména platí, že nepřítomnost jednoho nebo více z nich by automaticky neměla vést k závěru, že služba není platformou pro sdílení videonahrávek. Namísto toho by se u služby mělo mít za to, že test zásadní funkce splňuje, pokud dostatečné množství analyzovaných ukazatelů na základě celkového posouzení podporuje závěr, že audiovizuální obsah poskytovaný službou není pouze doplňkovým prvkem nebo menší částí činností služby.

1.   Vztah mezi audiovizuálním obsahem a hlavní ekonomickou činností nebo činnostmi služby

Obecně lze říct, že pokud má audiovizuální obsah na platformě hodnotu sám o sobě, mohou uživatelé konzumovat videa a pořady jako samostatné položky služby platformy, tedy nezávisle na jiné související ekonomické činnosti. V těchto případech je pravděpodobné, že takový audiovizuální obsah není pouze doplňkovým prvkem nebo menší částí činností dané služby a že uživatelé budou takovému obsahu vystaveni do značné míry.

V tomto ohledu by členské státy včetně jejich vnitrostátních regulačních orgánů měly vzít v úvahu zejména následující ukazatele:

| — | Celkovou architekturu a vnější uspořádání platformy: Pokud je platforma zaměřená na sdílení obsahu spíše za účelem informování, vzdělávání nebo zábavy uživatelů, a nikoli například za účelem usnadnění ekonomických transakcí, nebude se audiovizuální složka pravděpodobně považovat za pouze doplňkový prvek nebo menší část činností dané platformy. V této souvislosti by relevantními prvky mohly být celková struktura a vnější uspořádání služby, například to, zda její hlavní stránky (včetně rozhraní pro sdílení) nebo časová osa platformy obsahují výrazné prvky pro sdílení videonahrávek (na rozdíl od prvků určených pro elektronické obchodování), jako je prezentace nových nebo populárních videí či živých vysílání nebo návrhy na jejich zhlédnutí, výčet kategorií videí, tlačítko „natočte video“ nebo přímý odkaz na galerii telefonu nebo počítače a na videa, která jsou v ní uložená. V případě takových prvků je pravděpodobné, že audiovizuální obsah nebude tvořit menší nebo pouze doplňkovou část služby. |
| --- | --- |

—

Celkovou architekturu a vnější uspořádání platformy: Pokud je platforma zaměřená na sdílení obsahu spíše za účelem informování, vzdělávání nebo zábavy uživatelů, a nikoli například za účelem usnadnění ekonomických transakcí, nebude se audiovizuální složka pravděpodobně považovat za pouze doplňkový prvek nebo menší část činností dané platformy. V této souvislosti by relevantními prvky mohly být celková struktura a vnější uspořádání služby, například to, zda její hlavní stránky (včetně rozhraní pro sdílení) nebo časová osa platformy obsahují výrazné prvky pro sdílení videonahrávek (na rozdíl od prvků určených pro elektronické obchodování), jako je prezentace nových nebo populárních videí či živých vysílání nebo návrhy na jejich zhlédnutí, výčet kategorií videí, tlačítko „natočte video“ nebo přímý odkaz na galerii telefonu nebo počítače a na videa, která jsou v ní uložená. V případě takových prvků je pravděpodobné, že audiovizuální obsah nebude tvořit menší nebo pouze doplňkovou část služby.

| — | Samostatnou povahu audiovizuálního obsahu: Pokud jsou videa na platformu nahrávána nebo jsou na ní sdílena jako samostatné položky, a nikoli za účelem usnadnění ekonomických transakcí a uživatelé je sledují na základě jejich informační, zábavné nebo vzdělávací hodnoty, pak je pravděpodobnější, že jsou pro činnosti dané platformy obzvláště významné. Skutečnost, že platforma je navržena především jako prostředek k obchodování nebo k usnadnění prodeje zboží či služeb (jiných než poskytování audiovizuálního obsahu), naopak naznačuje, že audiovizuální funkce je doplňkovým prvkem nebo menší částí související ekonomické činnosti. Pokud například platforma elektronického obchodování umožňuje prodejcům používat videa pouze za účelem znázornění určitých produktů, vyplývá z toho, že by tato platforma neměla být považována za platformu pro sdílení videonahrávek. V této souvislosti mohou vnitrostátní orgány ověřit, zda uživatelé videa nahrávají, sdílejí nebo stahují jako samostatné položky, a nikoli za účelem propagace prodeje zboží či služeb. V takových případech je rovněž pravděpodobnější, že videa vedou k významnému vystavení uživatelů, a audiovizuální složka by pak mohla být považována za více než pouze doplňkový prvek nebo menší část činností platformy. |
| --- | --- |

—

Samostatnou povahu audiovizuálního obsahu: Pokud jsou videa na platformu nahrávána nebo jsou na ní sdílena jako samostatné položky, a nikoli za účelem usnadnění ekonomických transakcí a uživatelé je sledují na základě jejich informační, zábavné nebo vzdělávací hodnoty, pak je pravděpodobnější, že jsou pro činnosti dané platformy obzvláště významné. Skutečnost, že platforma je navržena především jako prostředek k obchodování nebo k usnadnění prodeje zboží či služeb (jiných než poskytování audiovizuálního obsahu), naopak naznačuje, že audiovizuální funkce je doplňkovým prvkem nebo menší částí související ekonomické činnosti. Pokud například platforma elektronického obchodování umožňuje prodejcům používat videa pouze za účelem znázornění určitých produktů, vyplývá z toho, že by tato platforma neměla být považována za platformu pro sdílení videonahrávek. V této souvislosti mohou vnitrostátní orgány ověřit, zda uživatelé videa nahrávají, sdílejí nebo stahují jako samostatné položky, a nikoli za účelem propagace prodeje zboží či služeb. V takových případech je rovněž pravděpodobnější, že videa vedou k významnému vystavení uživatelů, a audiovizuální složka by pak mohla být považována za více než pouze doplňkový prvek nebo menší část činností platformy.

| — | Specifické funkce služby vytvořené přímo pro audiovizuální obsah nebo pro něj charakteristické: Skutečnost, že platforma obsahuje specifické funkce vytvořené přímo pro audiovizuální obsah nebo pro něj charakteristické, naznačuje, že audiovizuální obsah je v celkové ekonomice služby obzvláště důležitý. Mimořádně významné by byly prvky, jako je funkce automatického přehrávání, zejména pokud je standardně zapnutá, nebo funkce živého přenosu. Stejně tak je možné vzít v úvahu skutečnost, že platforma umožňuje vyhledávat pouze videozáznamy nebo filtrovat výsledky konkrétního vyhledávání tak, že se zobrazí pouze videa. Existence takových funkcí naznačuje, že audiovizuální obsah není pouze vedlejším prvkem nebo menší část činností služby, a obvykle vede k většímu vystavení uživatelů tomuto obsahu. |
| --- | --- |

—

Specifické funkce služby vytvořené přímo pro audiovizuální obsah nebo pro něj charakteristické: Skutečnost, že platforma obsahuje specifické funkce vytvořené přímo pro audiovizuální obsah nebo pro něj charakteristické, naznačuje, že audiovizuální obsah je v celkové ekonomice služby obzvláště důležitý. Mimořádně významné by byly prvky, jako je funkce automatického přehrávání, zejména pokud je standardně zapnutá, nebo funkce živého přenosu. Stejně tak je možné vzít v úvahu skutečnost, že platforma umožňuje vyhledávat pouze videozáznamy nebo filtrovat výsledky konkrétního vyhledávání tak, že se zobrazí pouze videa. Existence takových funkcí naznačuje, že audiovizuální obsah není pouze vedlejším prvkem nebo menší část činností služby, a obvykle vede k většímu vystavení uživatelů tomuto obsahu.

| — | Způsob, jakým služba zaujímá pozici na trhu, a tržní segment, na který se zaměřuje: Relevantní ukazatele jiné než doplňkové nebo menší povahy by v tomto ohledu mohly být vyvozeny ze způsobu, jakým se služba sama v rámci své komunikace s veřejností identifikuje, a ze způsobu, jakým své služby nabízí nebo inzeruje uživatelům v tržním segmentu, na který se zaměřuje. V tomto ohledu by měla být zohledněna skutečnost, že služba se na trhu nabízí nebo na sebe v komunikaci s veřejností odkazuje jako na platformu pro sdílení videonahrávek nebo že konkrétně odkazuje na svou audiovizuální složku či nabídku. |
| --- | --- |

—

Způsob, jakým služba zaujímá pozici na trhu, a tržní segment, na který se zaměřuje: Relevantní ukazatele jiné než doplňkové nebo menší povahy by v tomto ohledu mohly být vyvozeny ze způsobu, jakým se služba sama v rámci své komunikace s veřejností identifikuje, a ze způsobu, jakým své služby nabízí nebo inzeruje uživatelům v tržním segmentu, na který se zaměřuje. V tomto ohledu by měla být zohledněna skutečnost, že služba se na trhu nabízí nebo na sebe v komunikaci s veřejností odkazuje jako na platformu pro sdílení videonahrávek nebo že konkrétně odkazuje na svou audiovizuální složku či nabídku.

2.   Kvantitativní a kvalitativní význam audiovizuálního obsahu pro činnosti služby

Komise se v zásadě domnívá, že čím je audiovizuální obsah v rámci služby větší a významnější, tím méně je pravděpodobné, že takový obsah je pouze doplňkovým prvkem nebo menší částí činností služby. V těchto případech tyto služby s vyšší pravděpodobností vedou k významnému vystavení uživatelů audiovizuálnímu obsahu.

Množství a význam audiovizuálního obsahu je možné posoudit na základě kvantitativních i kvalitativních ukazatelů. Členské státy včetně jejich vnitrostátních regulačních orgánů by měly vzít v úvahu zejména následující ukazatele:

| — | Množství audiovizuálního obsahu dostupného na platformě: Pokud se na platformě nachází významné množství videí, pak audiovizuální funkce služby pravděpodobně netvoří pouze doplňkový prvek nebo menší část činností služby. Toto posouzení by se mělo zakládat na vypovídajících a spolehlivých důkazech. Pokud jsou k dispozici vypovídající údaje, mohou vnitrostátní orgány toto posouzení provést z kvantitativního hlediska, přičemž zohlední například počet nebo podíl videí nacházejících se na platformě ve srovnání s jiným druhem dostupného obsahu. Vnitrostátní orgány se vybízejí, aby takovéto údaje či prvky shromažďovaly nebo ověřovaly samostatně nebo ze zdrojů nezávislých na dotčeném poskytovateli služby. Pokud přesné údaje neexistují, mohou se vnitrostátní orgány uchýlit k relevantním kvalitativním důkazům, jako je analýza vzorků z částí platformy během časového úseku nebo průzkumy uživatelů či zúčastněných stran. |
| --- | --- |

—

Množství audiovizuálního obsahu dostupného na platformě: Pokud se na platformě nachází významné množství videí, pak audiovizuální funkce služby pravděpodobně netvoří pouze doplňkový prvek nebo menší část činností služby. Toto posouzení by se mělo zakládat na vypovídajících a spolehlivých důkazech. Pokud jsou k dispozici vypovídající údaje, mohou vnitrostátní orgány toto posouzení provést z kvantitativního hlediska, přičemž zohlední například počet nebo podíl videí nacházejících se na platformě ve srovnání s jiným druhem dostupného obsahu. Vnitrostátní orgány se vybízejí, aby takovéto údaje či prvky shromažďovaly nebo ověřovaly samostatně nebo ze zdrojů nezávislých na dotčeném poskytovateli služby. Pokud přesné údaje neexistují, mohou se vnitrostátní orgány uchýlit k relevantním kvalitativním důkazům, jako je analýza vzorků z částí platformy během časového úseku nebo průzkumy uživatelů či zúčastněných stran.

| — | Využívání audiovizuálního obsahu na platformě: Skutečnost, že uživatelé platformy podstatným způsobem využívají videa dostupná na dané platformě, naznačuje, že audiovizuální obsah je pro službu obzvláště významný. Jak bylo vysvětleno v souvislosti s předchozím ukazatelem, vnitrostátní orgány se vybízejí k tomu, aby v rámci své analýzy vycházely z vypovídajících a spolehlivých důkazů. Pokud jsou k dispozici vypovídající údaje, mohou vnitrostátní orgány například využít kvantitativní data, jako je počet kliknutí, sdílení a kladných ohlasů („To se mi líbí“) související s videy. Pokud je to možné, mohou vnitrostátní orgány také provést vhodné srovnání mezi využíváním audiovizuálního obsahu a jiných druhů obsahu v rámci platformy. Vnitrostátní orgány se rovněž vybízejí, aby takovéto údaje či prvky shromažďovaly nebo ověřovaly samostatně nebo ze zdrojů nezávislých na dotčeném poskytovateli služby. Pokud přesné údaje neexistují, mohou se vnitrostátní orgány uchýlit k relevantním kvalitativním důkazům, jako je analýza vzorků z částí platformy během časového úseku nebo průzkumy uživatelů či zúčastněných stran. |
| --- | --- |

—

Využívání audiovizuálního obsahu na platformě: Skutečnost, že uživatelé platformy podstatným způsobem využívají videa dostupná na dané platformě, naznačuje, že audiovizuální obsah je pro službu obzvláště významný. Jak bylo vysvětleno v souvislosti s předchozím ukazatelem, vnitrostátní orgány se vybízejí k tomu, aby v rámci své analýzy vycházely z vypovídajících a spolehlivých důkazů. Pokud jsou k dispozici vypovídající údaje, mohou vnitrostátní orgány například využít kvantitativní data, jako je počet kliknutí, sdílení a kladných ohlasů („To se mi líbí“) související s videy. Pokud je to možné, mohou vnitrostátní orgány také provést vhodné srovnání mezi využíváním audiovizuálního obsahu a jiných druhů obsahu v rámci platformy. Vnitrostátní orgány se rovněž vybízejí, aby takovéto údaje či prvky shromažďovaly nebo ověřovaly samostatně nebo ze zdrojů nezávislých na dotčeném poskytovateli služby. Pokud přesné údaje neexistují, mohou se vnitrostátní orgány uchýlit k relevantním kvalitativním důkazům, jako je analýza vzorků z částí platformy během časového úseku nebo průzkumy uživatelů či zúčastněných stran.

| — | Dosah audiovizuálního obsahu: Oblíbená videa, i když je jejich počet omezený, mohou, oslovit velké množství uživatelů, zejména prostřednictvím sdílení a doporučení. Přítomnost oblíbeného videoobsahu na platformě, jehož cílem je uživatele informovat, vzdělávat nebo bavit, naznačuje, že takový obsah není doplňkové nebo menší povahy. V těchto případech se audiovizuální funkce pravděpodobně nebude považovat za pouze doplňkový prvek nebo menší část činností služby. V souladu s 5.°bodem odůvodnění a potřebou náležitě zohlednit obecný veřejný zájem, kterého se má prostřednictvím nových pravidel dosáhnout, by se mohla v této souvislosti věnovat zvláštní pozornost cílovému publiku platformy a zejména tomu, zda platforma cílí na nezletilé osoby, a pokud necílí výslovně na nezletilé osoby, zda je pravidelně nezletilými osobami využívána a nepřijímá žádná opatření, aby je od takového využívání odrazovala. Zejména v těchto případech by audiovizuálnímu obsahu dostupnému na platformě mohlo být vystaveno významné množství (zranitelných) uživatelů, i když je relativní množství takového obsahu na platformě omezené. Z tohoto důvodu by posouzení mělo brát v potaz míru rizika vystavení nezletilých osob audiovizuálnímu obsahu v rámci služby. |
| --- | --- |

—

Dosah audiovizuálního obsahu: Oblíbená videa, i když je jejich počet omezený, mohou, oslovit velké množství uživatelů, zejména prostřednictvím sdílení a doporučení. Přítomnost oblíbeného videoobsahu na platformě, jehož cílem je uživatele informovat, vzdělávat nebo bavit, naznačuje, že takový obsah není doplňkové nebo menší povahy. V těchto případech se audiovizuální funkce pravděpodobně nebude považovat za pouze doplňkový prvek nebo menší část činností služby. V souladu s 5.°bodem odůvodnění a potřebou náležitě zohlednit obecný veřejný zájem, kterého se má prostřednictvím nových pravidel dosáhnout, by se mohla v této souvislosti věnovat zvláštní pozornost cílovému publiku platformy a zejména tomu, zda platforma cílí na nezletilé osoby, a pokud necílí výslovně na nezletilé osoby, zda je pravidelně nezletilými osobami využívána a nepřijímá žádná opatření, aby je od takového využívání odrazovala. Zejména v těchto případech by audiovizuálnímu obsahu dostupnému na platformě mohlo být vystaveno významné množství (zranitelných) uživatelů, i když je relativní množství takového obsahu na platformě omezené. Z tohoto důvodu by posouzení mělo brát v potaz míru rizika vystavení nezletilých osob audiovizuálnímu obsahu v rámci služby.

3.   Zpeněžení audiovizuálního obsahu nebo získávání příjmu z něj

Skutečnost, že platformy audiovizuální obsah zpeněžují nebo z něj získávají příjem, obvykle naznačuje, že takový obsah není pouze doplňkovým prvkem nebo menší částí jejích činností. Obecně to také svědčí o obchodním významu takového obsahu pro danou službu (9). V praxi je pravděpodobnější, že aby tyto služby zvýšily výsledné příjmy nebo jiné související výhody, vystavují uživatele takovému obsahu do značné míry.

Členské státy včetně jejich vnitrostátních regulačních orgánů by měly vzít v úvahu zejména následující ukazatele:

| — | Zařazení obchodních sdělení do audiovizuálního obsahu nebo okolo něj (před videem, uprostřed něj nebo po něm (10)): Tento ukazatel by měl být chápán tak, že zahrnuje jak obchodní sdělení kontrolovaná službou, tak prodej reklamního prostoru třetím stranám, jako jsou inzerenti. V této souvislosti jsou dalšími prvky, které je třeba zvážit, strategie zavedené službami a zaměřené na zaručení vhodnosti audiovizuálního obsahu, kolem kterého nebo v rámci kterého by obchodní sdělení určité značky třetí strany byla zobrazena. |
| --- | --- |

—

Zařazení obchodních sdělení do audiovizuálního obsahu nebo okolo něj (před videem, uprostřed něj nebo po něm (10)): Tento ukazatel by měl být chápán tak, že zahrnuje jak obchodní sdělení kontrolovaná službou, tak prodej reklamního prostoru třetím stranám, jako jsou inzerenti. V této souvislosti jsou dalšími prvky, které je třeba zvážit, strategie zavedené službami a zaměřené na zaručení vhodnosti audiovizuálního obsahu, kolem kterého nebo v rámci kterého by obchodní sdělení určité značky třetí strany byla zobrazena.

| — | Zpoplatnění přístupu k audiovizuálnímu obsahu: Skutečnost, že platforma přístup k audiovizuálnímu obsahu zpoplatňuje, například prostřednictvím předplatného nebo platby za zhlédnutí, dokládá, že služba z takového obsahu získává příjmy. Využívání takových platebních systémů je relevantní bez ohledu na to, zda je systém zpeněžení spravován přímo službou, nebo autory či osobami, které obsah nahrávají. |
| --- | --- |

—

Zpoplatnění přístupu k audiovizuálnímu obsahu: Skutečnost, že platforma přístup k audiovizuálnímu obsahu zpoplatňuje, například prostřednictvím předplatného nebo platby za zhlédnutí, dokládá, že služba z takového obsahu získává příjmy. Využívání takových platebních systémů je relevantní bez ohledu na to, zda je systém zpeněžení spravován přímo službou, nebo autory či osobami, které obsah nahrávají.

| — | Dohody o sponzorství mezi značkami a osobami, které obsah nahrávají: Dohody o sponzorství nebo umístění produktu mezi různými značkami produktů a služeb třetích stran a osobami nahrávajícími obsah (autory audiovizuálního obsahu) se stávají běžným způsobem, jak audiovizuální obsah zpeněžit, přičemž čím dál více značek uzavírá dohody s oblíbenými autory nebo vlivnými uživateli (influencery), kteří získávají velký počet zhlédnutí. V některých případech služby takové dohody výslovně podporují nebo usnadňují, a to například organizováním akcí pro značky třetích stran a autory nebo nabízením logistické podpory. I když se služby platforem pro sdílení videonahrávek nemusejí na těchto dohodách podílet přímo, z popularity autorů a počtu zhlédnutí, která videa získávají, těží nepřímo. Z tohoto důvodu je přítomnost těchto dohod ukazatelem (nepřímého) zpeněžení audiovizuálního obsahu na platformě. |
| --- | --- |

—

Dohody o sponzorství mezi značkami a osobami, které obsah nahrávají: Dohody o sponzorství nebo umístění produktu mezi různými značkami produktů a služeb třetích stran a osobami nahrávajícími obsah (autory audiovizuálního obsahu) se stávají běžným způsobem, jak audiovizuální obsah zpeněžit, přičemž čím dál více značek uzavírá dohody s oblíbenými autory nebo vlivnými uživateli (influencery), kteří získávají velký počet zhlédnutí. V některých případech služby takové dohody výslovně podporují nebo usnadňují, a to například organizováním akcí pro značky třetích stran a autory nebo nabízením logistické podpory. I když se služby platforem pro sdílení videonahrávek nemusejí na těchto dohodách podílet přímo, z popularity autorů a počtu zhlédnutí, která videa získávají, těží nepřímo. Z tohoto důvodu je přítomnost těchto dohod ukazatelem (nepřímého) zpeněžení audiovizuálního obsahu na platformě.

| — | Sledování činností uživatelů na platformě: Skutečnost, že platforma za různými marketingovými/obchodními účely, jako je behaviorálně cílená reklama nebo dohody o sdílení údajů, sleduje interakci uživatelů s audiovizuálním obsahem dostupným v rámci služby, by také měla být považována za prostředek nepřímého zpeněžení. |
| --- | --- |

—

Sledování činností uživatelů na platformě: Skutečnost, že platforma za různými marketingovými/obchodními účely, jako je behaviorálně cílená reklama nebo dohody o sdílení údajů, sleduje interakci uživatelů s audiovizuálním obsahem dostupným v rámci služby, by také měla být považována za prostředek nepřímého zpeněžení.

4.   Dostupnost nástrojů zaměřených na zvýšení viditelnosti nebo atraktivity audiovizuálního obsahu (11)

Přítomnost specifických nástrojů zaměřených na zvýšení viditelnosti nebo atraktivity audiovizuálního obsahu v určité službě obvykle naznačuje, že takový obsah není pouze doplňkovým prvkem nebo menší částí jejích činností. Takové nástroje také obvykle vedou k vyššímu vystavení uživatelů audiovizuálnímu obsahu.

Členské státy včetně jejich vnitrostátních regulačních orgánů by měly vzít v úvahu zejména následující ukazatele:

| — | Specifické prvky nebo akce vybízející ke konzumaci audiovizuálního obsahu: Skutečnost, že uživatelské rozhraní obsahuje specifické prvky podporující konzumaci audiovizuálního obsahu, naznačuje význam takového obsahu jak pro uživatele, tak pro činnosti platformy. Je důležité zvážit například skutečnost, že videa jsou platformou navrhována nebo zobrazována na hlavní stránce nebo v časové ose platformy bez konkrétního požadavku nebo vstupu ze strany uživatele. Vnitrostátní orgány by také mohly zohlednit, zda služba propaguje nebo upřednostňuje audiovizuální obsah ve výsledcích vyhledávání uživatelů, a tedy zda lze mít za to, že audiovizuální obsah je uživatelům aktivně nabízen. |
| --- | --- |

—

Specifické prvky nebo akce vybízející ke konzumaci audiovizuálního obsahu: Skutečnost, že uživatelské rozhraní obsahuje specifické prvky podporující konzumaci audiovizuálního obsahu, naznačuje význam takového obsahu jak pro uživatele, tak pro činnosti platformy. Je důležité zvážit například skutečnost, že videa jsou platformou navrhována nebo zobrazována na hlavní stránce nebo v časové ose platformy bez konkrétního požadavku nebo vstupu ze strany uživatele. Vnitrostátní orgány by také mohly zohlednit, zda služba propaguje nebo upřednostňuje audiovizuální obsah ve výsledcích vyhledávání uživatelů, a tedy zda lze mít za to, že audiovizuální obsah je uživatelům aktivně nabízen.

| — | Nástroje dostupné ve videích nebo kolem nich, které jsou určeny k přilákání uživatelů a podpoření interakce: Přítomnost nástrojů nebo systémů, jako jsou filtry, možnosti sdílení, živé chaty odkazující na audiovizuální obsah nebo společné sledování, naznačují, že služba chce podpořit interakci uživatelů s videonahrávkami a pořady a přilákat k nim jejich pozornost. Cílem využívání takových nástrojů a systémů je usnadnit, zlepšit a posílit audiovizuální zážitek uživatelů na platformě a popularitu audiovizuálního obsahu. Proto je lze považovat za ukazatele zvláštního významu, který takový obsah pro činnost nebo činnosti služby má. Tento ukazatel také zahrnuje jakýkoliv vývoj nebo investice ze strany služby do inovativních, hlubších a interaktivnějších způsobů sdílení a konzumace audiovizuálního obsahu. Zejména skutečnost, že služba podporuje specifickou aplikaci pro „chytré televize“, by mohla být považována za ukazatel toho, že konzumaci audiovizuálního obsahu nejenom umožňuje, ale i aktivně podporuje. |
| --- | --- |

—

Nástroje dostupné ve videích nebo kolem nich, které jsou určeny k přilákání uživatelů a podpoření interakce: Přítomnost nástrojů nebo systémů, jako jsou filtry, možnosti sdílení, živé chaty odkazující na audiovizuální obsah nebo společné sledování, naznačují, že služba chce podpořit interakci uživatelů s videonahrávkami a pořady a přilákat k nim jejich pozornost. Cílem využívání takových nástrojů a systémů je usnadnit, zlepšit a posílit audiovizuální zážitek uživatelů na platformě a popularitu audiovizuálního obsahu. Proto je lze považovat za ukazatele zvláštního významu, který takový obsah pro činnost nebo činnosti služby má. Tento ukazatel také zahrnuje jakýkoliv vývoj nebo investice ze strany služby do inovativních, hlubších a interaktivnějších způsobů sdílení a konzumace audiovizuálního obsahu. Zejména skutečnost, že služba podporuje specifickou aplikaci pro „chytré televize“, by mohla být považována za ukazatel toho, že konzumaci audiovizuálního obsahu nejenom umožňuje, ale i aktivně podporuje.

| — | Nástroje nebo systémy umožňující uživatelům zvolit si audiovizuální obsah, který by jim měl být nabízen: Určité služby uživatelům nabízejí personalizaci jejich vlastní audiovizuální nabídky, jestliže uvedou, co je zajímá, nebo se rozhodnou konkrétní druhy obsahu nedostávat. To se obvykle provádí prostřednictvím dotazníků, vzorků a podobně. Tyto nástroje nebo systémy jsou uživatelům nabízeny s cílem udržet jejich pozornost a interakci s audiovizuálním obsahem, a jsou tedy ukazatelem zvláštního významu audiovizuální funkce pro činnosti služby. |
| --- | --- |

—

Nástroje nebo systémy umožňující uživatelům zvolit si audiovizuální obsah, který by jim měl být nabízen: Určité služby uživatelům nabízejí personalizaci jejich vlastní audiovizuální nabídky, jestliže uvedou, co je zajímá, nebo se rozhodnou konkrétní druhy obsahu nedostávat. To se obvykle provádí prostřednictvím dotazníků, vzorků a podobně. Tyto nástroje nebo systémy jsou uživatelům nabízeny s cílem udržet jejich pozornost a interakci s audiovizuálním obsahem, a jsou tedy ukazatelem zvláštního významu audiovizuální funkce pro činnosti služby.

| — | Nástroje nebo systémy ke sledování výsledků a správě obsahu nahraného na platformě: Služby také mohou zvýšit atraktivitu audiovizuálního obsahu tak, že nabízí nástroje nebo systémy pro nahrávání, které sledují a spravují výsledky obsahu nahraného do služby. Tím služby osobám nahrávajícím obsah umožňují, aby lépe rozuměly preferencím svých diváků, což by mělo vést k poskytování atraktivnějšího obsahu na platformě. Přítomnost takových nástrojů by se proto měla považovat za ukazatel zvláštního významu audiovizuálního obsahu pro činnosti služby. |
| --- | --- |

—

Nástroje nebo systémy ke sledování výsledků a správě obsahu nahraného na platformě: Služby také mohou zvýšit atraktivitu audiovizuálního obsahu tak, že nabízí nástroje nebo systémy pro nahrávání, které sledují a spravují výsledky obsahu nahraného do služby. Tím služby osobám nahrávajícím obsah umožňují, aby lépe rozuměly preferencím svých diváků, což by mělo vést k poskytování atraktivnějšího obsahu na platformě. Přítomnost takových nástrojů by se proto měla považovat za ukazatel zvláštního významu audiovizuálního obsahu pro činnosti služby.

IV.   PROCESNÍ POZNÁMKY

Rozhodnutí ohledně toho, zda je poskytování audiovizuálního obsahu zásadní funkcí služby (pro účely čl. 1 odst. 1 písm. aa) směrnice), je na členském státě, který má nad touto službou pravomoc podle článku 28a směrnice.

Posouzení toho, zda služba kritérium zásadní funkce splňuje, by měl vnitrostátní orgán provádět individuálně a zohlednit zvláštnosti příslušné služby.

Vnitrostátní orgány by měly poskytovatele služeb informovat o probíhajícím posouzení a o právních důsledcích toho, pokud by byli považováni za poskytovatele platformy pro sdílení videonahrávek, a to v souladu se směrnicí a za účelem získání nezbytných informací pro probíhající posouzení.

To by však vnitrostátním orgánům nemělo bránit ve spolupráci s jejich regulačními protějšky v ostatních členských státech s cílem dané posouzení podpořit. Tato spolupráce by mohla být žádoucí zejména za účelem shromáždění relevantních údajů nebo informací a omezení rizika rozdílného výkladu výše uvedených ukazatelů jednotlivými regulačními orgány. Vhodným fórem k usnadnění takové spolupráce je skupina evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby (ERGA).

Vnitrostátní regulační orgány se vyzývají, aby skupinu ERGA náležitě informovaly, jestliže posuzují, zda určité služby splňují kritérium zásadní funkce, a představují tedy službu platformy pro sdílení videonahrávek. Vnitrostátní regulační orgány by skupinu ERGA měly informovat zejména o předběžných závěrech a také o základních důvodech svého posouzení. V této souvislosti by skupina ERGA měla Komisi upozornit na jakékoliv závažné nebo přetrvávající nesrovnalosti v přístupech jednotlivých vnitrostátních regulačních orgánů. Komise bude o takovém vývoji informovat kontaktní výbor směrnice.

---

(1)  Pro účely těchto pokynů se odkazy na „směrnici“ rozumí odkazy na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1) ve znění směrnice (EU) 2018/1808 ( Úř. věst. L 303, 28.11.2018, s. 69).

(2)  Jak je uvedeno v článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 ze dne 15. března 2017 o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV a mění rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (Úř. věst. L 88, 31.3.2017, s. 6).

(3)  Jak je uvedeno v čl. 5 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/93/EU ze dne 13. prosince 2011 o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV ( Úř. věst. L 335, 17.12.2011, s. 1).

(4)  Jak je uvedeno v článku 1 rámcového rozhodnutí Rady 2008/913/SVV ze dne 28. listopadu 2008 o boji proti některým formám a projevům rasismu a xenofobie prostřednictvím trestního práva ( Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 55).

(5)  V tomto ohledu je relevantní také 6. bod odůvodnění směrnice (EU) 2018/1808, který z oblasti působnosti definice služeb platformy pro sdílení videonahrávek vylučuje „činnosti nehospodářské povahy, jako je poskytování audiovizuálního obsahu na soukromých internetových stránkách a nekomerční zájmová společenství“.

(6)  Podle 51. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/1808 by měla při přijímání vhodných opatření na ochranu uživatelů a nezletilých osob být pečlivě vyvážena příslušná základní práva, včetně svobody projevu.

(7)  Tento přístup je také v souladu se 4. bodem odůvodnění směrnice (EU) 2018/1808, který objasňuje, že služby sociálních médií by měly být do oblasti působnosti směrnice zahrnuty, pokud se ucházejí o stejné publikum a příjmy jako audiovizuální mediální služby.

(8)  4. bod odůvodnění směrnice odkazuje na služby sociálních médií, které „se staly důležitým prostředkem ke sdílení informací a k zábavě a vzdělávání, mimo jiné i poskytováním přístupu k pořadům a videonahrávkám vytvořeným uživateli“ a „mají rovněž značný dopad, neboť uživatelům usnadňují možnost utvářet a ovlivňovat názory jiných uživatelů“.

(9)  Pojem zpeněžení audiovizuálního obsahu zahrnuje přímé příjmy a nepřímé zisky získané službou. I v případech, kdy služba nezískává příjmy přímo, může z audiovizuálního obsahu nahraného a zpeněžovaného uživateli těžit nepřímo. Obecně lze říct, že perspektiva zpeněžení obsahu autory pobízí k tomu, aby za účelem získávání zhlédnutí a následně příjmů produkovali obsah vyšší kvality. V konečném důsledku pak lze očekávat pozitivní vliv na oblíbenost a úspěch služby.

(10)  Jedná se o reklamní videa, které se zobrazují před obsahem, který doprovázejí, uprostřed něj nebo po něm.

(11)  V souladu s definicí platforem pro sdílení videonahrávek podle čl. 1 odst. 1 písm. aa) směrnice se pro účely této kategorie ukazatelů předpokládá, že takové nástroje neposkytují dotčené platformě míru skutečné kontroly nad audiovizuálním obsahem podobnou určitému druhu redakční odpovědnosti, což by je kvalifikovalo spíše jako poskytovatele mediálních služeb, a nikoli služby platformy pro sdílení videonahrávek (otázku, zda tomu tak je, by měly v jednotlivých případech posoudit dotčené vnitrostátní regulační orgány). Těmito pokyny také nejsou dotčeny články 12, 13 a 14 směrnice 2000/31/ES, jak je dále objasněno ve 48. bodě odůvodnění směrnice (EU) 2018/1808, a článek 28b směrnice.

---

| 7.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/10

---

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny podle čl. 13 odst. 7 směrnice o audiovizuálních mediálních službách týkající se výpočtu podílu evropských děl v katalozích služeb na vyžádání a definice nízké sledovanosti a nízkého obratu

(2020/C 223/03)

I.   SOUVISLOSTI

Směrnice o audiovizuálních mediálních službách (1) (dále jen „směrnice“) stanoví přísnější pravidla pro podporu evropských děl. Ustanovení čl. 13 odst. 1 stanoví povinnost, aby poskytovatelé audiovizuálních mediálních služeb na vyžádání (dále jen „služby na vyžádání“ nebo „služby videa na vyžádání“ či „VOD“) „zajistili ve svých katalozích alespoň 30 % podíl evropských děl a zabezpečili jejich zdůraznění“.

Ustanovení čl. 13 odst. 2 směrnice stanoví, že „vyžadují-li členské státy, aby poskytovatelé mediálních služeb v rámci své pravomoci finančně přispívali na výrobu evropských děl (...), mohou takové finanční příspěvky (...) rovněž požadovat po poskytovatelích mediálních služeb, kteří se zaměřují na diváky na jejich územích, ale jsou usazeni v jiných členských státech“. Tyto příspěvky „musí být přiměřené a nediskriminační“.

Ustanovení čl. 13 odst. 6 směrnice stanoví povinné výjimky z povinností vyplývajících z čl. 13 odst. 1, jakož i z případných požadavků podle čl. 13 odst. 2, pro společnosti s nízkým obratem nebo s nízkou sledovaností. Jak objasňuje 40. bod odůvodnění, je cílem těchto výjimek zajistit, že povinnosti týkající se podpory evropských děl nenaruší rozvoj trhu a neznemožní vstup nových účastníků na trh.

Tento dokument má za cíl poskytnout pokyny podle čl. 13 odst. 7 směrnice týkající se:

| a) | výpočtu podílu evropských děl v katalozích poskytovatelů služeb na vyžádání a |
| --- | --- |

a)

výpočtu podílu evropských děl v katalozích poskytovatelů služeb na vyžádání a

| b) | definice nízké sledovanosti a nízkého obratu v souvislosti s výše uvedenými výjimkami. |
| --- | --- |

b)

definice nízké sledovanosti a nízkého obratu v souvislosti s výše uvedenými výjimkami.

Tyto pokyny nejsou závazné. Při jejich přípravě Komise řádně konzultovala kontaktní výbor, jak vyžaduje čl. 13 odst. 7. Pokud by tyto pokyny mohly představovaly výklad směrnice, není stanoviskem Komise dotčen výklad Soudního dvora Evropské unie.

II.   VÝPOČET PODÍLU EVROPSKÝCH DĚL

1.   Výpočet dle titulů

Na trhu lineárních audiovizuálních mediálních služeb (televizní vysílání) se podíl evropských děl v programové skladbě subjektů televizního vysílání počítá na základě vysílacího času. Článek 16 směrnice stanoví, že subjekty televizního vysílání musí pro evropská díla vyhradit většinový podíl svého vysílacího času. To jasně odráží časově vymezený charakter lineárních služeb, kdy může být během určité doby současně vysílán pouze omezený počet pořadů. Prvek délky tak konkrétně souvisí s charakteristickou vlastností (lineárních) služeb televizního vysílání, které svůj program zakládají na denních programových skladbách (24 hodin).

Na poskytovatele audiovizuálních mediálních služeb na vyžádání (VOD) se tato omezení nevztahují. V případě služeb na vyžádání nezávisí začlenění určitého pořadu na dostupnosti časového slotu v rámci programové skladby. Kromě toho začlenění určitého pořadu s konkrétní délkou do katalogu neznamená vyloučení/nahrazení jiného pořadu s podobnou délkou. Jinými slovy, poskytovatelé VOD nevytvářejí své katalogy na základě úvah souvisejících s časem, ale na základě přitažlivosti potenciálně vysokého počtu jednotlivých pořadů, které jsou uživatelům dány k dispozici.

Podobně i z pohledu uživatele není volba sledovat pořad dostupný v katalozích služeb na vyžádání omezená časem, tedy že sledovat určitý pořad neznamená vzdát se sledování všech ostatních pořadů dostupných ve stejný čas. Podstata služeb VOD spočívá právě ve svobodě uživatele zvolit si a sledovat konkrétní pořad z katalogu, a to ve zvoleném čase a tolikrát, kolikrát uživatel chce.

Vzhledem k tomu, že příslušné volby poskytovatelů VOD i jejich uživatelů se soustředí na konkrétní pořady (např. na základě vnímané kvality, přitažlivosti, vkusu), má Komise za to, že v případě služeb VOD je vzhledem k jejich vlastnostem vhodnější vypočítávat podíl evropských děl v jejich katalozích na základě titulů a nikoliv na základě vysílacího času (doby sledování).

Volba titulů v katalozích jakožto příslušné měrné jednotky namísto času/délky obsahu je podpořena i dalšími hledisky. Zaprvé je výpočet podílu evropských děl podle titulů, a to jak u filmů, tak u televizních („TV“) seriálů, neutrálnější, pokud jde o výběr pořadů, které poskytovatelé VOD zařadí do katalogů. Výpočet dle délky by mohl poskytovatele vybízet k tomu, aby upřednostňovali evropská díla s dlouhou celkovou délkou (např. seriály s vysokým počtem epizod), čímž by snadno dosáhli 30 % podílu. Výpočet na základě titulů je neutrálnější, a tím spíše napomůže k vytváření diverzifikovanější nabídky evropských děl.

Zadruhé bude výpočet dle titulů pro poskytovatele VOD pravděpodobně méně zatěžující než výpočet dle délky. Poskytovatelé VOD budou mít spíše přehled o počtu evropských titulů z celkového počtu titulů dostupných v jejich katalozích než o celkové době sledování evropských děl z celkové doby sledování všech děl začleněných v jejich katalozích.

Zatřetí výpočet dle titulů pravděpodobně usnadní i monitorování a dohled ze strany příslušných orgánů členských států, jelikož počty titulů se sledují a ověřují snáze než celkové doby sledování.

S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že je vhodné vypočítávat 30 % podíl evropských děl v katalozích služeb na vyžádání na základě (celkového) počtu titulů v katalogu.

2.   Co je to titul

V případě celovečerních a TV filmů by měl být každý film považován za titul v katalogu. Různé filmy v rámci franšízy (2) by rovněž měly být považovány za různé tituly v katalogu.

V případě televizních seriálů nebo jiných formátů prezentovaných jako seriály (tj. epizodu po epizodě) je určení toho, co je titul, složitější. Epizody televizních seriálů jsou často seskupeny do různých řad. V těchto případech vyvstává otázka, zda by měl jeden titul odpovídat celému seriálu, jedné jeho řadě nebo jedné epizodě.

Komise je toho názoru, že jednomu titulu by měla odpovídat jedna řada seriálu. Výpočet podle řad by zajistil, že se k seriálům bude přistupovat podobně jako k celovečerním nebo televizním filmům. Řada seriálu je obvykle výsledkem jediného a průběžného tvůrčího úsilí vynaloženého stejnou skupinou autorů/audiovizuálních profesionálů, s jedním rozpočtem a během jednoho časového úseku. Kromě toho se uvádění na trh a související propagační činnosti často týkají jednotlivých řad. Z těchto důvodů by práce odvedená za účelem výroby řady seriálu mohla být považována za podobnou práci, která je běžně potřebná k výrobě filmu.

Kromě toho by výpočet podle řad omezil případnou motivaci poskytovatelů k tomu, aby za účelem dosažení podílu upřednostňovali evropská díla s dlouhou celkovou délkou (např. seriály nebo jiné formáty s vysokým počtem epizod) v neprospěch kratších děl s vyšším potenciálem pohybu mezi členskými státy (např. celovečerní filmy a TV seriály pro náročné diváky) (3).

Na druhé straně některé audiovizuální produkce mohou mít ve srovnání s jinými položkami v katalogu vyšší výrobní náklady, například v případě významných přímých investic nebo licenčních nákladů na fikci pro náročné, kde jsou délka epizody a výrobní náklady na epizodu podobné jako u celovečerního filmu. V těchto případech mohou vnitrostátní orgány v opodstatněných případech zvážit, zda nedají těmto dílům vyšší váhu, například na základě odůvodněné žádosti poskytovatele.

3.   Výpočet dle vnitrostátních katalogů

Někteří poskytovatelé VOD působící v rámci Unie mají více vnitrostátních katalogů s různou skladbou v závislosti na vnitrostátním trhu (členském státě), na který cílí. Domácí filmové tituly se mohou nacházet v konkrétním vnitrostátním katalogu poskytovatele působícího ve více zemích a nemusí být dostupné (nebo mohou být dostupné pouze ve velmi omezeném rozsahu) v katalozích, které tentýž poskytovatel nabízí v jiných členských státech (4). Proto je nezbytné stanovit, jak by se měl podíl evropských děl počítat v těchto případech.

Podstatou čl. 13 odst. 1 směrnice je zajistit, aby poskytovatelé VOD aktivně přispívali k cíli podpory kulturní rozmanitosti v rámci Unie tím, že ve svých nabídkách budou poskytovat určitý minimální podíl evropských děl. Komise má za to, že tohoto cíle lze účinně dosáhnout pouze tehdy, pokud bude 30 % podíl evropských děl zajištěn v každém z vnitrostátních katalogů nabízených poskytovateli VOD působícími ve více zemích. To zajistí, že diváci v každém členském státě, kde poskytovatel nabízí vnitrostátní katalogy, budou v požadované míře vystaveni evropským dílům. Tento přístup má rovněž tu výhodu, že bude pravděpodobně stimulovat pohyb a dostupnost evropských děl v rámci Unie.

Je důležité mít na paměti, že je na zemi původu, aby zajistila, že poskytovatelé služeb na vyžádání spadající do její pravomoci budou splňovat povinnost zajistit daný podíl evropských děl v jejich katalozích. Pokud poskytovatel VOD spadající do pravomoci členského státu nabízí v jiných členských státech odlišné vnitrostátní katalogy, je odpovědností členského státu, do jehož pravomoci poskytovatel spadá (tj. země původu), vymáhat plnění povinnosti týkající se podílu evropských děl ve vztahu ke všem různým vnitrostátním katalogům.

4.   Časový rozměr

Skutečný podíl evropských děl v katalozích VOD se může každý den měnit. Pokud poskytovatel VOD například přidá do svého katalogu nový neevropský TV seriál, může se to projevit dočasným snížením celkového podílu evropských děl, dokud nebudou následně začleněna další evropská díla. To vyvolává otázku, v jakém okamžiku by měl být zajištěn soulad s požadavkem na 30 % podíl. Od poskytovatelů může být vyžadováno, aby soulad zajistili vždy, nebo v průměru během předem stanoveného období. Druhý přístup by umožňoval dočasná kolísání.

Směrnice nenaznačuje, která z těchto dvou metod by měla být upřednostněna. Obě metody mohou dosáhnout požadovaného cíle, totiž podpory kulturní rozmanitosti v katalozích VOD. Komise je proto toho názoru, že členské státy se mohou svobodně rozhodnout, kterou metodu si pro monitorování souladu s čl. 13 odst. 1 směrnice zvolí. Při rozhodování o metodě monitorování by členské státy nicméně měly řádně zohlednit potřebu snížit administrativní zátěž související s dodržováním souladu a vymáháním, jakož i zajistit transparentnost a právní jistotu pro poskytovatele VOD.

III.   DEFINICE NÍZKÉ SLEDOVANOSTI A NÍZKÉHO OBRATU

1.   Úvodní poznámky

Podle 40. bodu odůvodnění směrnice by se požadavky na podporu evropských děl neměly vztahovat na poskytovatele, jejichž působení na daném trhu není významné, „aby bylo zajištěno, že povinnosti týkající se podpory evropských děl nenaruší rozvoj trhu, a aby byl umožněn vstup nových účastníků na trh“. Ačkoli tato hlediska jsou společná jak pro čl. 13 odst. 1, tak pro čl. 13 odst. 2, vyvstávají v souvislosti s těmito ustanoveními určité konkrétní rozdíly, které je třeba vzít v úvahu:

| — | Je věcí členského státu původu zajistit, aby poskytovatelé služeb na vyžádání spadající do jeho pravomoci splňovali povinnost zajistit podíl evropských děl podle čl. 13 odst. 1; je věcí téhož členského státu původu uplatňovat na tyto poskytovatele výjimky podle čl. 13 odst. 6. |
| --- | --- |

—

Je věcí členského státu původu zajistit, aby poskytovatelé služeb na vyžádání spadající do jeho pravomoci splňovali povinnost zajistit podíl evropských děl podle čl. 13 odst. 1; je věcí téhož členského státu původu uplatňovat na tyto poskytovatele výjimky podle čl. 13 odst. 6.

| — | V případě čl. 13 odst. 2 je situace odlišná. Toto ustanovení uznává možnost kteréhokoli členského státu ukládat poskytovatelům, kteří se zaměřují na diváky na jeho území, ale jsou usazeni v jiném členském státě, povinnosti v podobě přiměřených a nediskriminačních finančních příspěvků. V tomto případě je věcí členského státu, na který se poskytovatel zaměřuje, uplatňovat jak své právní předpisy ukládající tyto příspěvky, tak i výjimky podle čl. 13 odst. 6. |
| --- | --- |

—

V případě čl. 13 odst. 2 je situace odlišná. Toto ustanovení uznává možnost kteréhokoli členského státu ukládat poskytovatelům, kteří se zaměřují na diváky na jeho území, ale jsou usazeni v jiném členském státě, povinnosti v podobě přiměřených a nediskriminačních finančních příspěvků. V tomto případě je věcí členského státu, na který se poskytovatel zaměřuje, uplatňovat jak své právní předpisy ukládající tyto příspěvky, tak i výjimky podle čl. 13 odst. 6.

S ohledem na tento rozdílný právní kontext je vhodné při zvažování pokynů týkajících se výjimek stanovených v čl. 13 odst. 6 zohlednit specifika těchto povinností. Především se připomíná, že jak objasňuje 36. bod odůvodnění, mají členské státy možnost ukládat poskytovatelům mediálních služeb zaměřujících se na jejich území finanční povinnosti, a to vzhledem k „přímé vazbě mezi finančními povinnostmi a odlišnou kulturní politikou jednotlivých členských států“.

Při definování nízké sledovanosti a nízkého obratu je tedy důležité nalézt správnou rovnováhu mezi cílem zachování nezbytného prostoru pro inovace pro menší hráče na audiovizuálním trhu a cílem podpory kulturní rozmanitosti prostřednictvím přiměřeného financování evropských děl v rámci kulturních politik členských států. Proto, ačkoliv pokyny předpokládají, že společnosti s nízkým obratem nebo nízkou sledovaností, jak jsou definovány níže, jsou z povinností podle článku 13 vyňaty, mohou být ve zvláštních případech zapotřebí určitá dodatečná ochranná opatření, zejména pokud jde o uplatňování finančních příspěvků, aby byla zajištěna udržitelnost systémů financování audiovizuálních pořadů a filmů.

2.   Rozdíl mezi výjimkami stanovenými unijním a vnitrostátním právem

Ustanovení čl. 13 odst. 2 směrnice neharmonizuje povinnosti finančně přispívat na podporu evropských děl. Toto ustanovení pouze uznává, že povinnosti přispívat prostřednictvím přímých investic a odvodů mohou členské státy uplatňovat též na přeshraniční poskytovatele zaměřující se na diváky na jejich územích, a to v souladu se zásadami nediskriminace a přiměřenosti. Je tudíž v pravomoci členského státu rozhodnout, zda této možnosti definovat a uplatnit příslušné povinnosti využije.

V tomto smyslu se tyto pokyny nepoužijí, pokud členský stát má zavedeny nebo zavede povinnosti poskytovatelů mediálních služeb finančně přispívat na výrobu evropských děl a tyto povinnosti jsou omezeny na poskytovatele usazené v daném členském státě. Relevantní začnou být tyto pokyny tehdy, pokud daný členský stát tyto požadavky uplatní rovněž na poskytovatele, kteří se zaměřují na diváky na jeho území, ale jsou usazeni v jiných členských státech. V každém případě cílem výjimek stanovených v čl. 13 odst. 6 směrnice není nahradit výjimky stanovené na vnitrostátní úrovni, které definují rozsah povinností týkajících se příspěvků, ale poskytnout záruky pro přeshraniční poskytovatele.

Pokyny stanovené v tomto oddílu se proto nedotýkají svobody členských států, na které se poskytovatelé zaměřují, stanovovat na vnitrostátní úrovni odlišné prahové hodnoty vztahující na se poskytovatele spadající do jejich pravomoci.

Je důležité poznamenat, že členské státy, které uplatňují povinnosti finančního příspěvku na poskytovatele usazené v jiných členských státech, musí dodržovat zásadu nediskriminace. Pokud tedy na vnitrostátní úrovni mají zavedeny nebo zavedou výjimky vztahující se na poskytovatele usazené na jejich území, musí být tyto výjimky nediskriminačním způsobem uplatněny rovněž na přeshraniční poskytovatele, a to i tehdy, když jsou prahové hodnoty vyšší než hodnoty uvedené v těchto pokynech.

3.   Nízký obrat

Pokud jde o prahovou hodnotu pro nízký obrat, která by měla sloužit jako základ pro výjimku podle čl. 13 odst. 6, odkazuje Komise na doporučení 2003/361/ES o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5).

V souladu se zavedeným přístupem k tvorbě politik by měly být z oblasti působnosti navrhovaného právního předpisu a
  priori vyloučeny mikropodniky, pokud se neprokáže, že je přiměřené, aby se na ně daný předpis vztahoval (6). Komise je proto toho názoru, že prahovou hodnotu pro nízký obrat je možné určit odkazem na pojem „mikropodnik“ rozvinutý ve výše uvedeném doporučení Komise, konkrétně na základě prahové hodnoty použité v definici mikropodniků (tj. podniky, jejichž celkový roční obrat nepřevyšuje 2 miliony EUR). Roční obrat podniku by měl být stanoven v souladu s ustanoveními výše uvedeného doporučení Komise, a měl by tedy rovněž zohledňovat obrat partnerských a propojených podniků (7).

Vzhledem ke své omezené velikosti a omezeným zdrojům mohou být mikropodniky obzvláště postiženy regulačními náklady. Vyloučením mikropodniků z uplatňování povinností podporovat evropská díla (čl. 13 odst. 1 a 2) se odstraní překážky pro vstup nových účastníků na trh. Tento přístup je proto v souladu s cílem stimulovat vytváření nových podniků a podporovat rozvoj trhu.

Současně 40. bod odůvodnění směrnice stanoví, že „při stanovování nízkého obratu by se měla zohledňovat rozdílná velikost audiovizuálních trhů v členských státech“. Například v některých členských státech se velikost vnitrostátních trhů pohybuje v řádu několika milionů EUR. V několika případech se tyto trhy pohybují výrazně pod hranicí 10 milionů EUR. Na těchto trzích mohou být dokonce i mikropodniky považovány za podniky, jejichž působení na daném trhu je významné.

S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že členské státy s menšími vnitrostátními audiovizuálními trhy by měly mít možnost stanovit nižší prahové hodnoty pro nízký obrat. Na základě celkových charakteristik trhu by tyto nižší prahové hodnoty mohly být odůvodněné a přiměřené, pokud by z nich byly vyňaty podniky, jejichž podíl na celkových příjmech z dotčených vnitrostátních audiovizuálních trhů činí méně než 1 %.

4.   Nízká sledovanost

4.1.   Služby videa na vyžádání

4.1.1.   Metodika

Podle 40. bodu odůvodnění směrnice lze nízkou sledovanost „určit například na základě doby sledování nebo prodejů, podle povahy služby (...)“. U lineárních služeb se sledovanost tradičně měří na základě doby sledování. V případě služeb VOD není pojem sledovanost zaveden a napříč členskými státy nejsou k dispozici žádná standardizovaná odvětvová měření. Neexistují tak žádné dostupné údaje o sledovanosti ověřené třetí stranou, oproti kterým by bylo možné ověřit, zda je sledovanost konkrétního poskytovatele VOD nízká. Tato situace se sice může v budoucnu změnit, v této fázi je však nutné definovat praktickou metodu stanovení nízké sledovanosti pro účely článku 13 směrnice v případě poskytovatelů VOD.

Jak je vysvětleno ve 40. bodu odůvodnění, pojem sledovanost lze spojit „například“ s prodejem služeb. Vzhledem k neexistenci zavedených odvětvových měření se Komise domnívá, že to je v současné době nejvhodnější metoda pro měření sledovanosti v odvětví služeb VOD.

Ačkoliv směrnice členským státům v zásadě nezakazuje používat alternativní kritéria, tyto pokyny se proto zaměřují na metodu pro určení sledovanosti poskytovatelů služeb VOD na základě prodejů služeb.

V prostředí VOD je měřítkem těchto prodejů počet uživatelů/diváků konkrétní služby. Sledovanost může být konkrétně určena na základě počtu aktivních uživatelů konkrétní služby, např. na základě počtu platících účastníků paušálně předplacených služeb videa na vyžádání (SVOD – Subscription Video on Demand), počtu jedinečných zákazníků/jedinečných účtů používaných pro pořizování děl v případě transakčních služeb videa na vyžádání (TVOD – Transactional Video on Demand) a počtu jedinečných návštěvníků v případě služeb videa na vyžádání opírajících se o příjmy z reklamy (AVOD – Advertising Video on Demand).

V případě služeb TVOD může pojem „aktivní uživatelé“ například odkazovat na uživatele, kteří si během definované doby pořídili alespoň jeden titul z katalogu. V případě služeb AVOD může být sledovanost určena jako průměrný počet aktivních uživatelů za definovanou dobu. V případě účastníků platících za balíček služeb, který zahrnuje rovněž účet pro služby VOD, nemusí počet účastníků platících za tyto balíčky služeb přesně odpovídat sledovanosti služeb VOD, jelikož někteří z nich nemusí být uživateli služeb VOD. V těchto případech mohou vnitrostátní orgány použít měření na základě uživatelů, kteří během definované doby skutečně přistupovali k video obsahu dané služby. Ve všech těchto případech by zohledňovaná doba měla být odpovídající a smysluplná (tj. ne příliš krátká), měla by být stanovena předem a neměla by být zatěžující z hlediska provádění.

V praxi by měla být sledovanost určena jako podíl aktivních uživatelů připadajících na konkrétní službu: sledovanost služby VOD by odpovídala počtu jejích uživatelů vydělenému celkovým počtem uživatelů (podobných) služeb VOD dostupných na vnitrostátním trhu a poté vynásobenému stem, čímž se získá procentuální hodnota.

Vzhledem k tomu, že podíly sledovanosti představují dobré měřítko prodejů a odrážejí pozici dané služby na trhu v tomto odvětví, poskytovatelé s nízkým počtem aktivních uživatelů nebudou významně působit na trhu, čímž se odůvodní uplatnění výjimky stanovené v čl. 13 odst. 6. Tato metoda se rovněž blíží pojmu podílu televizní sledovanosti, který odkazuje na držitele televizních přijímačů, kteří si v daném časovém úseku skutečně naladí konkrétní kanály, ve srovnání s celkovým počtem televizních přijímačů ve vzorku.

4.1.2.   Prahová hodnota

Komise je toho názoru, že za poskytovatele s nízkou sledovaností by se měli považovat poskytovatelé, kteří mají v daném členském státě podíl sledovanosti nižší než 1 %. Tato prahová hodnota odráží omezené využívání služeb těchto poskytovatelů ve srovnání s příslušnými vnitrostátními trhy. Může to být například proto, že poskytovatel je na daném vnitrostátním trhu novým účastníkem. Na základě dostupných údajů lze konstatovat, že hlavní poskytovatelé služeb SVOD v Evropě (8) mívají na vnitrostátních trzích, na nichž jsou přítomni, podíl výrazně přesahující 1 %.

S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že je vhodné z povinností podle článku 13 v zásadě vyjmout ty poskytovatele, jejichž podíl sledovanosti v daném členském státě činí méně než 1 %.

Pokud jde o čl. 13 odst. 1, znamená to, že tito poskytovatelé jsou svým členským státem původu vyňati z povinnosti dosáhnout minimálního podílu, pokud jde o katalogy (zaměřené na členský stát původu nebo na jiné členské státy), u nichž se podíl sledovanosti nachází pod výše uvedenou prahovou hodnotou. Pokud jde o čl. 13 odst. 2, znamená to, že tito poskytovatelé jsou členským státem, na který se zaměřují, vyňati z povinnosti finančně přispívat na výrobu evropských děl.

4.2.   Lineární audiovizuální mediální služby

U lineárních služeb je sledovanost zavedeným pojmem a v několika členských státech existují služby měření sledovanosti. Definice nízké sledovanosti by tak měla být založena na ukazatelích, které jsou v kontextu směrnice již přijímány a používány, konkrétně na denním podílu sledovanosti (9) vypočítaném pro referenční rok.

Z hlediska přítomnosti zahraničních poskytovatelů se trh s lineárními službami liší od trhu se službami VOD. V případě služeb VOD vnitrostátním trhům dominují převážně zahraniční poskytovatelé, v případě lineárních služeb tomu tak není. Hlavními hráči jsou obvykle televizní skupiny, které obecně získávají celou svou sledovanost nebo její velkou část na svých domácích trzích. Podle nedávné studie je audiovizuální trh v EU charakterizován omezeným počtem televizních programů, na které připadá velká část sledovanosti. Převážná většina programů má nízké podíly sledovanosti: pouze 5 % televizních programů má podíl sledovanosti přesahující 10 % a přibližně 80 % televizních programů v jakékoliv zemi v celé Unii má sledovanost 2 % nebo nižší (10).

Prahová hodnota pro nízkou sledovanost by měla být určena tak, že se zohlední přítomnost a postavení programů na trhu lineárních audiovizuálních mediálních služeb z hlediska sledovanosti. S ohledem na charakteristiky trhu lineárních služeb by se proto za programy s nízkou sledovaností ve smyslu čl. 13 odst. 6 směrnice měly považovat přeshraniční programy, jejichž individuální podíl sledovanosti činí v daném členském státě, na který se daný program zaměřuje, méně než 2 % (11). Zejména v případě poskytovatelů provozujících více zaměřených programů mohou členské státy při uplatňování výjimky uvážit celkové postavení poskytovatele na vnitrostátním trhu (12).

5.   Úpravy za účelem zohlednění specifické povahy finančních příspěvků

Ustanovení čl. 13 odst. 2 směrnice uvádí dva druhy povinností finančních příspěvků na výrobu evropských děl, konkrétně přímé investice do audiovizuálního obsahu a příspěvky do vnitrostátních fondů (odvody). Komise je toho názoru, že při určování odpovídajících prahových hodnot by měly být zohledněny různé dopady těchto druhů povinností na přeshraniční poskytovatele. Přímé investice (např. výroba, koprodukce, získávání práv k dílům) obecně představují větší podnikatelské úsilí než platba odvodů, a to vzhledem k odlišné míře finanční účasti a souvisejícím rizikům. Splnění investiční povinnosti rovněž závisí na dostupnosti evropských děl, a to včetně tvůrčích projektů, do kterých může poskytovatel investovat dostupné zdroje.

Komise chápe, že v některých členských státech, zejména v závislosti na velikosti a struktuře audiovizuálního trhu, může být považováno za důležité uplatňovat povinnosti finančních příspěvků rovněž na služby na vyžádání s obratem nižším než 2 miliony EUR nebo se sledovaností menší než 1 %, jakož i na přeshraniční lineární služby s podílem sledovanosti pod 2 %, zejména na placené televizní služby, jelikož jejich přítomnost na vnitrostátních trzích může být stále považována za významnou. Za účelem zohlednění těchto situací se členské státy mohou rozhodnout uplatňovat nižší prahové hodnoty, a to v řádně odůvodněných případech a v souladu s cíli kulturní politiky, mezi něž patří i cíl zajistit udržitelnost vnitrostátních systémů financování audiovizuálních pořadů a filmů.

Tyto prahové hodnoty a uložené finanční příspěvky by měly zohledňovat finanční kapacitu služby, dodržovat zásady nediskriminace a přiměřenosti, neměly by narušovat rozvoj trhu a měly by umožňovat vstup nových účastníků na trh.

Pokud jde o povinnosti přímých investic pro přeshraniční poskytovatele, Komise vyzývá členské státy, zejména ty s většími audiovizuálními trhy, aby zvážily i vynětí podniků s celkovým obratem převyšujícím 2 miliony EUR (13), a to stanovením vyšší prahové hodnoty, nebo aby na ně alespoň uplatňovaly méně zatěžující investiční povinnosti, zejména s ohledem na možné potíže s hledáním audiovizuálních pořadů, do nichž by tyto podniky mohly v dotčeném členském státě investovat dostupné zdroje.

IV.   PROCEDURÁLNÍ POZNÁMKY

Ačkoli provádění čl. 13 odst. 1 a 2 směrnice je záležitostí vnitrostátních orgánů, Komise tyto orgány vyzývá, aby v oblastech, na něž se vztahují tyto pokyny, aktivně spolupracovaly se svými protějšky v jiných členských státech. Tato spolupráce může být opodstatněná zejména s cílem shromáždit příslušné údaje nebo informace a omezit rizika rozdílných výkladů vnitrostátními orgány. Vhodným fórem pro usnadnění této spolupráce může být skupina evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby (ERGA).

S ohledem na výše uvedené Komise vyzývá vnitrostátní regulační orgány, aby si v rámci skupiny ERGA vyměňovaly informace, údaje a osvědčené postupy a diskutovaly o jakýchkoliv problémech, jimž čelí při uplatňování těchto pokynů. V této souvislosti by skupina ERGA měla na významné problémy v přístupech přijatých vnitrostátními regulačními orgány upozornit Komisi. Komise bude o tomto vývoji informovat kontaktní výbor pro směrnici o audiovizuálních mediálních službách.

V rámci povinnosti podávat zprávy podle čl. 13 odst. 4 směrnice by měly členské státy Komisi informovat o uplatňování těchto pokynů.

---

(1)  Pro účely těchto pokynů se odkazy na směrnici o audiovizuálních mediálních službách (nebo jen „směrnici“) rozumí odkazy na směrnici 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1808 ze dne 14. listopadu 2018 (Úř. věst. L 303, 28.11.2018, s. 69).

(2)  Franšízou se rozumí sled souvisejících filmů sdílejících stejný fiktivní svět.

(3)  Podle studie Evropské audiovizuální observatoře se v EU vyrábí převážně krátké formáty (fikční TV tituly s 26 nebo méně epizodami). Konkrétně 90 % všech fikčních TV titulů má 26 nebo méně epizod, z čehož 44 % tvoří TV filmy (1 až 2 epizody). Představují však omezený podíl, tj. 33 % z celku. Naopak dlouhé formáty fikčních TV pořadů představují pouze 10 % vyráběných titulů, ale tvoří 67 % veškerých vyrobených hodin fikčních TV pořadů. Stejná studie zdůrazňuje, že kratší formáty mohou být považovány za TV fikci „pro náročné“ s potenciálem pro koprodukce a vývoz, zatímco dlouhé formáty mají obecně nižší výrobní náklady a silnější vnitrostátní pozadí, a tím pravděpodobně menší potenciál pro přeshraniční využití. Z tohoto hlediska by výpočet dle titulů a řad mohl mít pozitivní vliv na oběh evropských děl se skutečným potenciálem pro přeshraniční využití. Viz G. Fontaine, TV fiction production in the European Union (Výroba TV fikce v Evropské unii), Evropská audiovizuální observatoř, Štrasburk, 2017.

(4)  C. Grece, Films in VOD catalogues – Origin, Circulation and Age – Edition 2018 (Filmy v katalozích služeb VOD – Původ, pohyb a stáří – vydání 2018), Evropská audiovizuální observatoř, Štrasburk, 2018.

(5)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (oznámeno pod číslem dokumentu K(2003) 1422) (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

(6)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs/docs/meg_guidelines.pdf.

(7)  Viz zejména články 3 a 6 doporučení.

(8)  Viz například článek „Main OTT SVOD groups in Europe by estimated number of subscribers“ (Hlavní skupiny služeb OTT SVOD v Evropě dle odhadovaného počtu účastníků) (prosinec 2018) publikovaný v rámci Ročenky Evropské audiovizuální observatoře 2019, Štrasburk, prosinec 2018.

(9)  Viz Revidované pokyny pro kontrolu uplatňování článků 16 a 17 směrnice o audiovizuálních mediálních službách, dokument kontaktního výboru pro směrnici o audiovizuálních mediálních službách CC AVMSD (2011) 2, s. 3.

(10)  A. Schneeberger, The internationalisation of TV audience markets in Europe (Internacionalizace trhů televizní sledovanosti v Evropě), Evropská audiovizuální observatoř, Štrasburk, 2019, s. 16.

(11)  Tyto trhy jsou charakterizovány velmi významnými podíly několika programů (zpravidla platí, že 20 % předních programů má 80 % podíl sledovanosti) a vysokým počtem programů s malou sledovaností (průměrně 80 % televizních programů v Evropě má podíl sledovanosti 2 % nebo méně).

(12)  Mohou posoudit, zda je poskytovatel celkově jedním z předních poskytovatelů, na něž v dané zemi připadá 80 % podíl sledovanosti.

(13)  Vypočítáno v souladu s ustanoveními doporučení Komise 2003/361/ES o definici mikropodniků a malých a středních podniků citovaného výše.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 7.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/17

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

6. července 2020

(2020/C 223/04)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1325 |
| JPY | japonský jen | 121,78 |
| DKK | dánská koruna | 7,4516 |
| GBP | britská libra | 0,90505 |
| SEK | švédská koruna | 10,4848 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0642 |
| ISK | islandská koruna | 157,20 |
| NOK | norská koruna | 10,6218 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,705 |
| HUF | maďarský forint | 352,83 |
| PLN | polský zlotý | 4,4689 |
| RON | rumunský lei | 4,8375 |
| TRY | turecká lira | 7,7743 |
| AUD | australský dolar | 1,6230 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5333 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,7769 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7293 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5753 |
| KRW | jihokorejský won | 1 350,51 |
| ZAR | jihoafrický rand | 19,2761 |
| CNY | čínský juan | 7,9498 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5610 |
| IDR | indonéská rupie | 16 328,00 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8441 |
| PHP | filipínské peso | 55,871 |
| RUB | ruský rubl | 81,3769 |
| THB | thajský baht | 35,158 |
| BRL | brazilský real | 5,9745 |
| MXN | mexické peso | 25,1207 |
| INR | indická rupie | 84,4535 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1325

JPY

japonský jen

121,78

DKK

dánská koruna

7,4516

GBP

britská libra

0,90505

SEK

švédská koruna

10,4848

CHF

švýcarský frank

1,0642

ISK

islandská koruna

157,20

NOK

norská koruna

10,6218

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,705

HUF

maďarský forint

352,83

PLN

polský zlotý

4,4689

RON

rumunský lei

4,8375

TRY

turecká lira

7,7743

AUD

australský dolar

1,6230

CAD

kanadský dolar

1,5333

HKD

hongkongský dolar

8,7769

NZD

novozélandský dolar

1,7293

SGD

singapurský dolar

1,5753

KRW

jihokorejský won

1 350,51

ZAR

jihoafrický rand

19,2761

CNY

čínský juan

7,9498

HRK

chorvatská kuna

7,5610

IDR

indonéská rupie

16 328,00

MYR

malajsijský ringgit

4,8441

PHP

filipínské peso

55,871

RUB

ruský rubl

81,3769

THB

thajský baht

35,158

BRL

brazilský real

5,9745

MXN

mexické peso

25,1207

INR

indická rupie

84,4535

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 7.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/18

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 223/05)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey), |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey),

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, USA), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, USA),

| — | Tilney Group Limited („Tilney“, Spojené království), v konečném důsledku kontrolovaného podnikem Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey), a |
| --- | --- |

—

Tilney Group Limited („Tilney“, Spojené království), v konečném důsledku kontrolovaného podnikem Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey), a

| — | Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson“, Spojené království). |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson“, Spojené království).

Podniky Permira a Warburg Pincus získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad celými podniky Smith & Williamson a Tilney. Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podnik Permira je společnost soukromého kapitálu, jež řadě investičních fondů poskytuje služby při správě portfolií, |
| --- | --- |

—

podnik Permira je společnost soukromého kapitálu, jež řadě investičních fondů poskytuje služby při správě portfolií,

| — | podnik Warburg Pincus je společnost soukromého kapitálu s celosvětovou působností a ústředím v New Yorku. Společnosti v portfoliu podniku Warburg Pincus jsou činné v řadě odvětví, včetně energetiky, finančních služeb, zdravotní péče, průmyslových a obchodních služeb, technologií, médií a telekomunikací, |
| --- | --- |

—

podnik Warburg Pincus je společnost soukromého kapitálu s celosvětovou působností a ústředím v New Yorku. Společnosti v portfoliu podniku Warburg Pincus jsou činné v řadě odvětví, včetně energetiky, finančních služeb, zdravotní péče, průmyslových a obchodních služeb, technologií, médií a telekomunikací,

| — | podnik Tilney je nezávislá společnost působící v oblasti správy majetku, která má ústředí v Londýně a kanceláře po celém Spojeném království. Je činná především v oblasti finančního plánování, správy investic a poradenských služeb pro soukromé klienty, |
| --- | --- |

—

podnik Tilney je nezávislá společnost působící v oblasti správy majetku, která má ústředí v Londýně a kanceláře po celém Spojeném království. Je činná především v oblasti finančního plánování, správy investic a poradenských služeb pro soukromé klienty,

| — | podnik Smith & Williamson je nezávislá společnost poskytující finanční a odborné služby, která má ústředí v Londýně a kanceláře po celém Spojeném království a Irsku. Smith & Williamson nabízí jednotlivcům a podnikům správu portfolií a odborné i finanční služby. |
| --- | --- |

—

podnik Smith & Williamson je nezávislá společnost poskytující finanční a odborné služby, která má ústředí v Londýně a kanceláře po celém Spojeném království a Irsku. Smith & Williamson nabízí jednotlivcům a podnikům správu portfolií a odborné i finanční služby.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Wiliamson

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne/Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 7.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/20

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 223/06)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012.

„Casciotta d’Urbino“

EU č.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

CHOP (X) CHZO ()

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Consorzio di Tutela Casciotta d’Urbino DOP [Konsorcium na ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“], Via Corbara, 81 – 61030 Colli Metauro (Pesaro e Urbino, Itálie), tel. +39 0721879832, fax +39 0721879807; e-mail casciottadiurbino@.it

Konsorcium na ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“ tvoří výrobci sýrů „Casciotta d’Urbino“. Je oprávněno k podání žádosti o změnu ve smyslu čl. 13 odst. 1 vyhlášky Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví č. 12511 ze dne 14. října 2013.

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (ZMĚNY) týká (TÝKAJÍ)

| ☐ | Název produktu |
| --- | --- |

☐

Název produktu

| ☒ | Popis produktu |
| --- | --- |

☒

Popis produktu

| ☒ | Zeměpisná oblast |
| --- | --- |

☒

Zeměpisná oblast

| ☒ | Důkaz původu |
| --- | --- |

☒

Důkaz původu

| ☒ | Metoda produkce |
| --- | --- |

☒

Metoda produkce

| ☐ | Souvislost |
| --- | --- |

☐

Souvislost

| ☒ | Označování |
| --- | --- |

☒

Označování

| ☒ | Jiné: Články specifikace se přejmenovávají a vkládá se několik článků o označení původu a o kontrolním orgánu. |
| --- | --- |

☒

Jiné: Články specifikace se přejmenovávají a vkládá se několik článků o označení původu a o kontrolním orgánu.

4.   Druh změny (změn)

| ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

| ☒ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (ZMĚNY)

CHOP „Casciotta d’Urbino“ bylo zapsáno podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 postupem stanoveným v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92.

Podrobnosti týkající se předmětného CHOP jsou uvedeny ve vyhlášce Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví o zdrojích ze dne 4. srpna 1993, v souhrnu a v pětistránkové zprávě.

Tento pozměňovací návrh tedy spočívá v začlenění všech informací obsažených v těchto různých dokumentech do specifikace produktu, čímž bude specifikace uvedena do souladu s uvedeným nařízením.

Popis produktu

Změna se týká článku 2 specifikace (vyhláška Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví o zdrojích ze dne 4. srpna 1995), nyní bodu 3.2 jednotného dokumentu.

| — | Je nutno zvýšit horní hranici výšky bochníků sýra. |
| --- | --- |

—

Je nutno zvýšit horní hranici výšky bochníků sýra.

Současný text zní takto:

„Výška bochníku se pohybuje od 5 cm do 7 cm“

a nahrazuje se tímto:

„Výška bochníku se pohybuje od 5 cm do 9 cm“.

Jak vyplynulo z kontrol v průběhu let, výška bochníku sýra může být větší než 7 cm, které jsou v současné době uvedeny ve specifikaci, přičemž požadavky na průměr a hmotnost zůstávají stejné.

Tento rozměr je třeba upravit, aby sýry nemohly být shledány nevyhovujícími jen kvůli chybě, která vznikla při vypracování specifikace produktu v podstatě proto, že dostupné údaje nebyly zcela reprezentativní pro skutečné okolnosti při výrobě sýrů „Casciotta d’Urbino“.

| — | Byla vložena tato věta:

  „Na obalení povrchu sýra lze použít jakoukoli látku povolenou v rámci příslušných pravidel. Tento vnější povrch (kůrka) není jedlý.“ |
| --- | --- |

—

Byla vložena tato věta:

„Na obalení povrchu sýra lze použít jakoukoli látku povolenou v rámci příslušných pravidel. Tento vnější povrch (kůrka) není jedlý.“

Ačkoli stávající specifikace tuto praxi, kterou používají někteří výrobci sýrů, nezakazuje, jeví se jako vhodné doplnit výslovný odkaz.

Zeměpisná oblast

Zeměpisná oblast

Zeměpisná oblast byla upravena tak, aby odrážela administrativní změny a upřesnila, že některé obce spadají pod provincii Rimini. Článek 1 specifikace (vyhláška Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví o zdrojích ze dne 4. srpna 1995), písm. f) souhrnu, bod 4 jednotného dokumentu.

Stávající znění zní:

„Produkce a dozrávání sýra „Casciotta d’Urbino“ probíhá v provincii Pesaro e Urbino, která je rovněž oblastí původu používaného mléka.“

a nahrazuje se tímto:

„Produkce a dozrávání sýra ‚Casciotta d’Urbino‘ probíhá v provincii Pesaro e Urbino, jakož i v obcích Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo a Pennabilli v provincii Rimini. Jedná se rovněž o oblast původu používaného mléka.“

Zeměpisná oblast sama o sobě se nezměnila, ale některé obce, které v době zápisu spadaly pod provincii Pesaro e Urbino, nyní spadají pod provincii Rimini.

Důkaz původu

Důkaz původu

Je nutno doplnit zvláštní článek o důkazu původu, jenž v současné době není ve specifikaci uveden.

Tento článek zní:

„Článek 4

Důkaz původu

Každá fáze procesu produkce se sleduje a zaznamenávají se všechny vstupy a výstupy. Tím je zaručena zpětná sledovatelnost produktu, čemuž napomáhá rovněž zápis zemědělců, výrobců sýra, prostor určených pro zrání, subjektů odpovědných za porcování a balíren do rejstříků vedených kontrolním orgánem a zajištění toho, aby byla všechna vyprodukovaná množství neprodleně deklarována. Všechny fyzické i právnické osoby, které jsou zapsány do příslušných rejstříků, podléhají kontrole ze strany kontrolního orgánu v souladu se specifikací produkce a příslušným plánem kontroly.

Vložením informací o důkazu o původu bude specifikace produktu uvedena do souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012.

Metoda produkce

Metoda produkce

| — | V čl. 2 prvním pododstavci specifikace produktu byly odstraněny tyto výrazy:






  — | popis sýra jako „sýra s částečně tepelně ošetřenou hmotou“; |
| --- | --- | --- |

—

V čl. 2 prvním pododstavci specifikace produktu byly odstraněny tyto výrazy:

—

popis sýra jako „sýra s částečně tepelně ošetřenou hmotou“;

| — | slova „ze dvou denních dojení“. |
| --- | --- |

—

slova „ze dvou denních dojení“.

Stávající znění:

“,Casciotta d’Urbino‘ je sýr s částečně tepelně ošetřenou hmotou vyrobený z mléka z oblasti popsané v článku 3, přičemž 70 % až 80 % tvoří plnotučné ovčí mléko a zbývajících 20–30 % tvoří plnotučné kravské mléko ze dvou denních dojení.“

se nahrazuje slovy:

“,Casciotta d’Urbino“ je sýr vyrobený z mléka z oblasti popsané v článku 3, přičemž 70 % až 80 % tvoří plnotučné ovčí mléko a zbývajících 20–30 % tvoří plnotučné kravské mléko.“

Důvodem pro vypuštění výrazu „s částečně tepelně ošetřenou hmotou“ je, že sýr „Casciotta d’Urbino“ nesplňuje požadavky na definici „sýra s částečně tepelně ošetřenou hmotou“ (formaggio a pasta semicotta) v nejčastěji používaných klasifikacích. V průběhu let způsobovala tato definice určité problémy ve fázi kontroly. Vypuštění tohoto výrazu tak uvádí na pravou míru nepřesnost v současné specifikaci, přičemž se nemění specifičnost ani vlastnosti produktu.

Zrušení odkazu na dvě denní dojení odráží potřebu zavést možnost používání robotizovaných systémů dojení.

Léta zkoušek ukázala, že kontrola, zda sýr splňuje požadovaný poměr tuk/kasein, je dostatečnou zárukou toho, že má vlastnosti stanovené ve specifikaci produktu. Používání robotizovaných systémů dojení nemá vliv na vlastnosti mléka z technického nebo vědeckého hlediska, ale zlepšuje normy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat.

| — | Do specifikace je nutno zahrnout podrobnosti o plemenech a výživě hospodářských zvířat, které byly dosud uváděny pouze v dokumentech konsorcia pro ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“. |
| --- | --- |

—

Do specifikace je nutno zahrnout podrobnosti o plemenech a výživě hospodářských zvířat, které byly dosud uváděny pouze v dokumentech konsorcia pro ochranu CHOP „Casciotta d’Urbino“.

Seznam plemen uvedený ve spisu použitém při registraci názvu „Casciotta d’Urbino“ je totiž považován spíše za reprezentativní než vyčerpávající seznam plemen ovcí, která se v době zápisu nacházela v hospodářstvích.

Doklady připojené k žádosti o registraci obsažené ve spisech Komise se nezmiňují o plemenech skotu, avšak zmiňují tato plemena ovcí: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Vissana, Merino.

Komplexnější a podrobnější dokumenty sdružení producentů odkazují na následující

plemena ovcí: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Pinzirita a kříženci těchto plemen;

plemena skotu: italské holštýnsko-fríské, italské hnědé, italské simentálské, jerseyské a kříženci těchto plemen.

V souladu s tím se do specifikace doplňuje úplný seznam plemen ovcí a skotu, jejichž mléko se používá k výrobě sýra „Casciotta d’Urbino“,v navrhovaném znění.

Navrhuje se přidat rovněž následující plemena ovcí: Delle Langhe, Lacuane a Assaf.

Přidání výše uvedených plemen je odůvodněno rovněž jejich adaptací na ustájení v polopevných zařízeních. Zemědělské podniky totiž již přibližně deset let čelí častým a poškozujícím útokům vlků, kteří se po dané oblasti potulují dokonce i ve dne, což nutí zemědělce zkracovat období pastvy a upřednostňovat plemena, která jsou v případě nutnosti lépe přizpůsobena ustájení v budovách.

Vkládá se nový text, který zní:

„Jedná se o tato plemena ovcí: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacuane, Assaf, Pinzirita a kříženci těchto plemen.

Kravské mléko se získává od italského holštýnsko-fríského, italského hnědého, italského simentálského a jerseyského plemene a od kříženců těchto plemen.“

Pokud jde o krmivo pro zvířata, text uvádí, že:

„Hospodářská zvířata mohou být ustájena nebo držena na pastvě.

Základní výživa dojnic se skládá z pícnin (zelených nebo sušených), krmiv nebo koncentrátů krmiv a nejméně 50 % z ní musí pocházet z oblasti původu uvedené v článku 3. Tato krmiva se podávají kravám během dojivosti nebo v období zastavení produkce mléka a jalovicím starším 7 měsíců. Nejméně 75 % suché složky pícnin, které tvoří denní dávku, musí pocházet z krmiv vypěstovaných na území produkce mléka uvedeném v článku 3. Povolené krmné směsi: čerstvé krmné směsi pocházející z trvalých nebo dočasných travních porostů, krmné rostliny, seno sušené na plochách s krmnými rostlinami, sláma, siláže, silážované a mleté krmné směsi, senáž. Povolená krmiva: obilniny a produkty z nich, kukuřičné pokrutiny, semena olejnin a produkty z nich, hlízy a kořeny, suché pícniny, vedlejší produkty cukrovarnického průmyslu, jako melasa a/nebo produkty z ní, výlučně jako technologické doplňkové látky a zvýrazňovače chuti v maximálním obsahu 2,5 % sušiny v denní dávce. Povolena jsou rovněž tato krmiva: jádra luskovin, sušené lusky svatojánského chleba a produkty z něj, tuky, minerální soli povolené platnými předpisy a přídavné látky jako vitamíny, stopové prvky, aminokyseliny, aroma a antioxidanty povolené platnými předpisy. Všechny použité antioxidanty a aromata musí být přírodní nebo přírodně identické. Rovněž je povoleno používat jako příměsi do krmiva inaktivované kvasinky.

Základní výživa dojnic

Základní výživa ovcí se skládá z píce (čerstvé nebo konzervované), krmiv a/nebo koncentrátů a nejméně 50 % z ní musí pocházet z oblasti původu uvedené v článku 3. Nejméně 75 % suché složky pícnin, které tvoří denní dávku, musí pocházet z krmiv vypěstovaných na území produkce mléka uvedeném v článku 3.

Základní výživa ovcí

Krmivo pro oba druhy zvířat nepochází z dané zeměpisné oblasti v plném rozsahu, protože v důsledku postupného opouštění zemědělství a zeměpisných a klimatických podmínek není tato oblast v současné době schopna uspokojit celou potřebu krmiva v hospodářstvích a nelze to očekávat ani v budoucnu. Vzhledem k tomu, že neexistuje možnost náhrady jiným vysoce kvalitním krmivem v rámci dané oblasti, je nutné umožnit používání krmiv, koncentrátů a doplňkových krmiv z oblasti mimo toto území. Tyto produkty se vyznačují vysokou mírou rozložitelnosti a rozpustnosti (krmiva s velikostí částic menší než 0,8 cm) a poskytují energii (pocházející především z rezervních sacharidů, jako je například škrob) a snadno dostupné proteiny pro mikrobiom. Vzhledem k tomu, že jejich úloha je omezena na fyziologickou funkci podporující tento mikrobiom, nemají žádný vliv na vlastnosti mléka a sýra „Casciotta d’Urbino“. Příjem bohaté krmné dávky založené na pícninách, přičemž nejméně 75 % suché složky pícnin, které tvoří denní dávku, pochází z krmiv vypěstovaných v dané oblasti, přispívá k chemickým a senzorickým vlastnostem suroviny i konečného produktu. Jedná se tedy o zásadní souvislost mezi surovinou, hotovým výrobkem a územím.“

Krmivo pro oba druhy zvířat

Tento pozměňovací návrh reaguje na potřebu uvést specifikaci produktu do souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012.

| — | Změna čl. 2 písm. a) stávající specifikace: |
| --- | --- |

—

Změna čl. 2 písm. a) stávající specifikace:

Tento článek nyní uvádí, že mléko může být syrové nebo pasterizované. Umožňuje také použití startovacích kultur. Byla přeformulována rovněž věta popisující etapu po odstranění syrovátky.

Stávající znění zní:

„Ovčí a kravské mléko se sráží při teplotě asi 35 °C pomocí tekutého nebo práškového syřidla. Sýry musí být ručně lisovány do vhodných forem za použití charakteristické techniky.“

a nahrazuje se tímto:

„Syrové nebo pasterizované ovčí a kravské mléko se sráží při teplotě asi 35 °C pomocí tekutého nebo práškového syřidla. Lze použít rovněž startovací kultury. Sýřenina musí být umístěna do vhodných forem, aby mohlo dojít k vytlačení syrovátky.“

Vzhledem k tomu, že stávající specifikace neposkytuje žádnou informaci o tom, zda by mléko mělo být syrové nebo tepelně upravené, bylo považováno za vhodné upřesnit (i proto, aby byla umožněna příslušná kontrola), že používané mléko může být syrové nebo tepelně upravené. To ostatně odpovídá obvyklé praxi při výrobě sýra „Casciotta d’Urbino“.

Díky všeobecnému zlepšení mikrobiologických vlastností mléka v posledních letech došlo k výraznému snížení množství bakterií přítomných v mléce, což v některých případech vedlo k problémům během srážení a zrání. Aby se podobným problémům předešlo, byla do specifikace nově zahrnuta možnost používání mléčných startovacích kultur.

| — | Ustanovení čl. 2 písm. b) bylo změněno. |
| --- | --- |

—

Ustanovení čl. 2 písm. b) bylo změněno.

Stávající znění zní:

„Výrobci sýrů mohou sýry buď solit nasucho, nebo střídat nakládání do slaného nálevu a solení nasucho. Sýr musí zrát 20 až 30 dní při teplotě 10–14 °C a vlhkosti 80–90 % v závislosti na velikosti.“

a nahrazuje se tímto:

„Solení: Výrobci sýrů mohou sýry buď solit nasucho, nebo je nakládat do slaného nálevu. Sýr musí zrát 15 až 30 dní při teplotě 8–14 °C a vlhkosti 80–90 % v závislosti na velikosti.“

Popis metod solení byl přeformulován, minimální doba zrání byla zkrácena z 20 na 15 dní a minimální teplota zrání byla snížena z 10 °C na 8 °C.

Když producenti ve specifikaci použili slovo „střídat“, bylo jejich záměrem umožnit „střídání“ těchto dvou možností, tj. aby měli výrobci sýrů na výběr z těchto dvou možností. Bylo proto rozhodnuto o zjednodušení popisu této fáze produkce s cílem zabránit případným nedorozuměním.

Pokrok v oblasti technologií, jehož výrobci sýrů v průběhu let dosáhli, včetně úprav za účelem uvedení do souladu s právními a hygienickými předpisy EU, vedl ke zlepšení výrobního procesu, takže norem stanovených ve specifikaci produktu pro sýr „Casciotta d’Urbino“ lze dosáhnout s kratším časem zrání.

Snížení teplot zrání bylo nezbytné, protože v posledních letech začaly být v prostorách pro dozrávání sýra „Casciotta d’Urbino“ používány přesnější teploměry a z toho vyplynula nutnost tento parametr přehodnotit s cílem zabránit situacím, kdy by byl výrobek s charakteristickými vlastnostmi sýra „Casciotta d’Urbino“ označen za nevyhovující.

Souvislost

Souvislost

Specifikace musí obsahovat rovněž konkrétní článek týkající se souvislosti, která se doposud objevovala pouze v souhrnu. Informace obsažené v písmenech d) a f) souhrnu by proto měly být zahrnuty do specifikace jako článek 6 nazvaný „Souvislost se zeměpisnou oblastí“. Byly přidány rovněž některé informace stanovené nařízením EU.

Vkládá se článek, který zní:

„Článek 6

Souvislost se zeměpisnou oblastí

Zeměpisná souvislost pramení ze specifických místních půdních a klimatických podmínek, jakož i ze zemědělské praxe, která se provádí především na místních pastvinách. Racionální hospodaření na silně degradovaných nebo degradovatelných pastvinách zabraňuje jejich nadměrnému využívání a zlepšuje vlastnosti pastvin zajištěním lepší hospodářsko-lesnicko-pastevní rovnováhy. Jedním z faktorů, které k tomu přispívají, je extenzifikace rostlinné výroby, která nejen zajišťuje udržování zemědělské a lesní půdy, ale charakterizuje rovněž její složení, které dodává mléku a tudíž i sýru charakteristickou vůni a chuť. Mezi významné lidské faktory patří historická přítomnost sýra v dané oblasti a způsob, jakým došlo k jeho rozšíření.

Konkrétně to znamená, že chov ovcí a skotu se zde tradičně provozuje již od roku 1500. V tehdejší době jej podporovali vévodové z Montefeltro a Rovere, kteří touto politikou chtěli omezit sezónní přesuny hospodářských zvířat na jiné pastviny v rámci svých držav.

To, že se ve vymezené oblasti vyráběly sýry již v historických dobách, dokládá celá řada důkazů až z období renesance.

Specifičnost tohoto produktu je založena na jeho velikosti, hmotnosti a výšce jeho bočních stran, které úzce souvisejí s používáním terakotových a keramických forem s uzavřeným konvexním dnem a malou dírkou pro odvod syrovátky, typických pro oblast Urbina.

Dalším velmi specifickým rysem je složení mléčné směsi používané k výrobě sýra (70 % ovčího mléka a 30 % kravského mléka).

Tyto výrobní postupy, staletá tradice a klimatické a environmentální podmínky propůjčují tomuto produktu jeho specifické organoleptické a obchodní vlastnosti. Sýr „Casciotta d’Urbino“ má tenkou kůrku, která po dozrání zpravidla nabývá slámové barvy. Na řezu se vyznačuje hmotou bělavě slámové barvy, jemnou a drobivou konzistencí a jemně rozptýlenými dírkami (známými jako „buchini“, které vznikají v důsledku přirozené produkce plynu). Vzhledem k tomu, že sýr „Casciotta d’Urbino“ není zrajícím sýrem, zachovává si typickou chuť čerstvého mléka, která se projevuje zejména v jeho svěží a aromatické vůni. Sýr „Casciotta d’Urbino“ má sladkou, plnou a příjemně nakyslou chuť, typickou pro ovčí a kravské mléko.

Označování

Označování

Je třeba rozšířit článek týkající se způsobu označování produktu a jeho uvádění na trh (článek 3 stávající specifikace, článek 8 navrhované specifikace). Nově se do hlavní části specifikace produktu zahrnou rovněž specifikace týkající se loga CHOP, které byly až doposud popsány v příloze.

Současné znění je následující:

„V okamžiku uvedení ke spotřebě musí být sýr s označením původu „Casciotta d’Urbino“ označen logem uvedeným v příloze A (která tvoří nedílnou součást této vyhlášky), které slouží jako záruka, že sýr splňuje všechny příslušné zákonné požadavky.“

a nahrazuje se tímto zněním:

„Sýry s chráněným označením původu „Casciotta d’Urbino“ se uvádějí ke spotřebě buď vcelku nebo naporcované.

Na jednu ze dvou plochých stran výrobku uváděného na trh musí být připevněn informativní štítek.

Kromě loga produktu, symbolu EU a konkrétní formulace (podle pravidel EU), jakož i informací odpovídajících zákonným požadavkům, musí být na tomto štítku uvedeno jasným a čitelným písmem rovněž toto označení:

| — | „Casciotta d’Urbino“, které nesmí být přeloženo a musí za ním následovat buď zkratky (DOP nebo CHOP) nebo nápis v plném znění „Denominazione di Origine Protetta“ (chráněné označení původu), který může být přeložen; |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino“, které nesmí být přeloženo a musí za ním následovat buď zkratky (DOP nebo CHOP) nebo nápis v plném znění „Denominazione di Origine Protetta“ (chráněné označení původu), který může být přeložen;

| — | název, obchodní firma a adresa výrobce sýrů, prostor určených pro zrání a balírny. |
| --- | --- |

—

název, obchodní firma a adresa výrobce sýrů, prostor určených pro zrání a balírny.

Výrobek může být prodáván vakuově balený buď vcelku nebo naporcovaný.

Použití odkazů na názvy, obchodní firmy nebo soukromé značky je povoleno, pokud nemají pochvalný charakter a neuvádějí spotřebitele v omyl. Ostatní pravdivé a ověřitelné odkazy mohou být podle stávající legislativy použity, nejsou-li v rozporu s účelem a obsahem specifikace tohoto produktu.

Logo sestává z jednoduchého zobrazení bochníku sýra s vyříznutou jednou čtvrtinou. Sýr je zabarven do dvou odstínů slámově žluté (Pantone 102 a Pantone 100) a jeho obrysy jsou vyznačeny modrou barvou (Pantone Reflex Blue).

Pod spodní částí bochníku sýra vyčnívá stuha červené barvy (Pantone 032) ve tvaru vlaštovčího ocasu.

V horní části loga se nacházejí slova „Casciotta d’Urbino“ v půlkruhu (typ písma Futura Bold v barvě Pantone Reflex Blue).

Logo lze přizpůsobit různým účelům.“

Image 1

Tím se vylepšuje znění článku zahrnutím informací, díky nimž je označení komplexnější a srozumitelnější pro spotřebitele.

Jiné

Jiné

| — | Je nutno doplnit zvláštní článek o názvu produktu, který v současné době není ve specifikaci uveden. |
| --- | --- |

—

Je nutno doplnit zvláštní článek o názvu produktu, který v současné době není ve specifikaci uveden.

Tento článek zní:

„Článek 1

Chráněné označení původu (CHOP),Casciotta d’Urbino‘ lze použít pouze pro sýr, který splňuje podmínky a požadavky stanovené v této specifikaci produktu.“

| — | Byl doplněn zvláštní článek o kontrolním orgánu, jenž v současné době není ve specifikaci uveden. |
| --- | --- |

—

Byl doplněn zvláštní článek o kontrolním orgánu, jenž v současné době není ve specifikaci uveden.

Tento nový článek zní takto:

„Článek 7

Kontroly

Kontroly

V souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012 kontrolní orgán kontroluje, zda produkt splňuje požadavky specifikace.

V souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012 kontrolní orgán kontroluje, zda produkt splňuje požadavky specifikace.

Kontroly, zda produkt splňuje požadavky specifikace, jsou prováděny veřejným kontrolním orgánem (APC) agentury Marche Food and Farming Services Agency (ASSAM) (Via dell’Industria n. 1 I-60027, Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, fax +39 07185979, e-mail direzione@assam.marche.it).

Kontroly, zda produkt splňuje požadavky specifikace, jsou prováděny veřejným kontrolním orgánem (APC) agentury Marche Food and Farming Services Agency (ASSAM) (Via dell’Industria n. 1 I-60027, Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, fax +39 07185979, e-mail direzione@assam.marche.it).

Tento pozměňovací návrh reaguje na potřebu uvést specifikaci produktu do souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012.

| — | Články specifikace byly přejmenovány a byly do nich vloženy některé články o kontrolním orgánu, takže specifikace je nyní strukturována takto: |
| --- | --- |

—

Články specifikace byly přejmenovány a byly do nich vloženy některé články o kontrolním orgánu, takže specifikace je nyní strukturována takto:

Článek 1 Název, Článek 2 Vlastnosti produktu, Článek 3 Oblast produkce, Článek 4 Důkaz původu, Článek 5 Metoda produkce, Článek 6 Souvislost se zeměpisnou oblastí, Článek 7 Kontroly, Článek 8 Balení a označování.

Článek 1

Tato změna umožňuje konsolidovat ve specifikaci všechny informace požadované nařízením a zlepšuje její srozumitelnost.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Casciotta d’Urbino“

„Casciotta d’Urbino“

EU č.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

EU č.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

CHOP (X) CHZO ()

CHOP (X) CHZO ()

1.   Název (názvy) [(CHOP či CHZO)]

Název (názvy) [(CHOP či CHZO)]

„Casciotta d’Urbino“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Při uvedení ke spotřebě má CHOP „Casciotta d’Urbino“ tyto vlastnosti:

tvar: nízký válcový bochník sýra se zaoblenými stranami;

rozměry: průměr 12–16 cm a výška 5–9 cm;

hmotnost mezi 800 g a 1200 g v závislosti na velikosti;

vnější vzhled: tenká kůrka, asi 1 mm silná, která na konci procesu zrání získává slámové zabarvení;

sýrová hmota: měkká a drobivá vnitřní konzistence s jemně rozptýlenými dírkami, která se na řezu vyznačuje bělavě slámovou barvou;

chuť: jemná chuť typická pro použité specifické postupy výroby sýrů;

podíl tuku v sušině: minimálně 45 %. Produkt se používá jako stolní sýr.

Na obalení povrchu sýra lze použít jakoukoli látku povolenou v rámci příslušných pravidel. Tento vnější povrch (kůrka) není jedlý.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

„Casciotta d’Urbino“ je sýr vyrobený ze 70 % až 80 % plnotučného ovčího mléka, přičemž zbývajících 20–30 % tvoří plnotučné kravské mléko.

Povolená plemena ovcí jsou: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita a kříženci těchto plemen.

Kravské mléko se získává od italského holštýnsko-fríského, italského hnědého, italského simentálského a jerseyského plemene a od kříženců těchto plemen.

Hospodářská zvířata mohou být ustájena nebo držena na pastvě.

Základní výživa dojnic, která se podává krávám během dojivosti nebo v období zastavení produkce mléka a jalovicím starším 7 měsíců, se skládá ze zelených nebo sušených pícnin, krmiv nebo koncentrátů krmiv a nejméně 50 % z ní musí pocházet z oblasti původu uvedené v bodě 4. Nejméně 75 % suché složky pícnin, které tvoří denní dávku, musí pocházet z krmiv vypěstovaných ve vymezené zeměpisné oblasti stanovené v bodě 4. Povolené krmné směsi: čerstvé krmné směsi pocházející z trvalých nebo dočasných travních porostů, krmné rostliny, seno sušené na plochách s krmnými rostlinami, sláma, siláže, silážované a mleté krmné směsi, senáž. Povolená krmiva: obilniny a produkty z nich, kukuřičné pokrutiny, semena olejnin a produkty z nich, hlízy a kořeny, suché pícniny, vedlejší produkty cukrovarnického průmyslu, jako melasa a/nebo produkty z ní, výlučně jako technologické doplňkové látky a zvýrazňovače chuti v maximálním obsahu 2,5 % sušiny v denní dávce. Povolena jsou rovněž tato krmiva: jádra luskovin, sušené lusky svatojánského chleba a produkty z něj, tuky, minerální soli povolené platnými předpisy a přídavné látky jako vitamíny, stopové prvky, aminokyseliny, aroma a antioxidanty povolené platnými předpisy. Všechny použité antioxidanty a aroma musí být přírodní nebo přírodně identické. Rovněž je povoleno používat jako příměsi do krmiva inaktivované kvasinky.

Základní výživa ovcí se skládá z píce (čerstvé nebo konzervované), krmiv a/nebo koncentrátů, a nejméně 50 % z ní musí pocházet z označené zeměpisné oblasti. Nejméně 75 % suché složky pícnin, které tvoří denní dávku, musí pocházet z krmiv vypěstovaných na území produkce mléka uvedeného v bodě 4.

Krmivo pro oba druhy zvířat nepochází z dané zeměpisné oblasti v plném rozsahu, protože v důsledku postupného opouštění zemědělství a zeměpisných a klimatických podmínek není tato oblast v současné době schopna uspokojit celou potřebu krmiva v hospodářstvích a nelze to očekávat ani v budoucnu. Vzhledem k tomu, že neexistuje možnost náhrady jiným vysoce kvalitním krmivem v rámci dané oblasti, je tedy nutné umožnit používání krmiv, koncentrátů a doplňkových krmiv z oblasti mimo toto území. Tyto produkty se vyznačují vysokou mírou rozložitelnosti a rozpustnosti (krmiva s velikostí částic menší než 0,8 cm) a poskytují energii (pocházející především z rezervních sacharidů, jako je například škrob) a snadno dostupné proteiny pro mikrobiom. Vzhledem k tomu, že jejich úloha je omezena na fyziologickou funkci podporující tento mikrobiom, nemají žádný vliv na vlastnosti mléka a sýra „Casciotta d’Urbino“. Příjem bohaté krmné dávky založené na pícninách, přičemž nejméně 75 % suché složky pícnin, které tvoří denní dávku, pochází z krmiv vypěstovaných v dané oblasti, přispívá k chemickým a senzorickým vlastnostem suroviny i konečného produktu. Jedná se tedy o zásadní souvislost mezi surovinou, hotovým výrobkem a územím.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze výrobního procesu (chov skotu, dojení, výroba sýra a zrání) se musí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Sýry s chráněným označením původu „Casciotta d’Urbino“ se uvádějí ke spotřebě buď vcelku nebo naporcované. Výrobek může být prodáván vakuově balený buď vcelku nebo naporcovaný.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Na jednu ze dvou plochých stran výrobku uváděného na trh musí být připevněn informativní štítek.

Kromě loga produktu, symbolu EU a konkrétní formulace (podle pravidel EU), jakož i informací odpovídajících zákonným požadavkům, musí být na tomto štítku uvedeno jasným a čitelným písmem rovněž toto označení:

| — | „Casciotta d’Urbino“, které nesmí být přeloženo a musí za ním následovat buď zkratky (DOP nebo CHOP) nebo nápis v plném znění „Denominazione di Origine Protetta“ (chráněné označení původu), který může být přeložen; |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino“, které nesmí být přeloženo a musí za ním následovat buď zkratky (DOP nebo CHOP) nebo nápis v plném znění „Denominazione di Origine Protetta“ (chráněné označení původu), který může být přeložen;

| — | název, obchodní firma a adresa výrobce sýrů, prostor určených pro zrání a balírny. |
| --- | --- |

—

název, obchodní firma a adresa výrobce sýrů, prostor určených pro zrání a balírny.

Použití odkazů na názvy, obchodní firmy nebo soukromé značky je povoleno, pokud nemají pochvalný charakter a neuvádějí spotřebitele v omyl. Ostatní pravdivé a ověřitelné odkazy mohou být podle stávající legislativy použity, nejsou-li v rozporu s účelem a obsahem specifikace tohoto produktu.

Logo sestává z jednoduchého zobrazení bochníku sýra s vyříznutou jednou čtvrtinou. Sýr je zabarven do dvou odstínů slámově žluté (Pantone 102 a Pantone 100) a jeho obrysy jsou vyznačeny modrou barvou (Pantone Reflex Blue).

Pod spodní částí bochníku sýra vyčnívá stuha červené barvy (Pantone 032) ve tvaru vlaštovčího ocasu.

V horní části loga se nacházejí slova „Casciotta d’Urbino“ v půlkruhu (typ písma Futura Bold v barvě Pantone Reflex Blue).

Logo lze přizpůsobit různým účelům.

Image 2

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Produkce a dozrávání sýra „Casciotta d’Urbino“ probíhá v provincii Pesaro e Urbino, jakož i v obcích Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo a Pennabilli v provincii Rimini. Jedná se rovněž o oblast původu používaného mléka.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

Zeměpisná souvislost pramení ze specifických místních půdních a klimatických podmínek, jakož i ze zemědělské praxe, která se provádí především na místních pastvinách. Racionální hospodaření na silně degradovaných nebo degradovatelných pastvinách zabraňuje jejich nadměrnému využívání a zlepšuje vlastnosti pastvin zajištěním lepší rovnováhy mezi zemědělskou, lesní a pastevní půdou. Jedním z faktorů, které k tomu přispívají, je extenzifikace rostlinné výroby, která nejen zajišťuje udržování zemědělské a lesní půdy, ale charakterizuje rovněž její složení, které dodává mléku a tudíž i sýru charakteristickou vůni a chuť. Mezi významné lidské faktory patří historická přítomnost sýra v dané oblasti a způsob, jakým došlo k jeho rozšíření.

Konkrétně to znamená, že chov ovcí a skotu se zde tradičně provozuje již od roku 1500. V tehdejší době jej podporovali vévodové z Montefeltro a Rovere, kteří touto politikou chtěli omezit sezónní přesuny hospodářských zvířat na jiné pastviny v rámci svých držav.

To, že se ve vymezené oblasti vyráběly sýry již v historických dobách, dokládá celá řada důkazů až z období renesance.

Specifičnost tohoto produktu je založena na jeho velikosti, hmotnosti a výšce jeho bočních stran, které úzce souvisejí s používáním terakotových a keramických forem s uzavřeným konvexním dnem a malou dírkou pro odvod syrovátky, typických pro oblast Urbina.

Dalším velmi specifickým rysem je složení mléčné směsi používané k výrobě sýra (70 % ovčího mléka a 30 % kravského mléka).

Tyto výrobní postupy, stoleté tradice a klimatické a environmentální podmínky propůjčují tomuto produktu jeho specifické organoleptické a obchodní vlastnosti. Sýr „Casciotta d’Urbino“ má tenkou kůrku, která po dozrání obvykle nabývá slámové barvy. Na řezu se vyznačuje hmotou bělavě slámové barvy, jemnou a drobivou konzistencí a jemně rozptýlenými dírkami (známými jako „buchini“, které vznikají v důsledku přirozené produkce plynu). Vzhledem k tomu, že sýr „Casciotta d’Urbino“ není zrajícím sýrem, zachovává si typickou chuť čerstvého mléka, která se projevuje zejména v jeho svěží a aromatické vůni. Sýr „Casciotta d’Urbino“ má sladkou, plnou a příjemně nakyslou chuť, typickou pro ovčí a kravské mléko.

tradice

klimatické a environmentální podmínky

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

Úplné znění specifikace produktu je k dispozici na adrese http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

nebo

přímo na webové stránce Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it) po kliknutí na „Qualità“ (Jakost – na obrazovce vpravo nahoře), dále pak na „Prodotti DOP IGP STG“ (Produkty s CHZO, CHOP, ZTS – na levé straně obrazovky) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 7.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/31

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 223/07)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„PeperonE di Senise“

EU č.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

CHOP () CHZO (X)

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP

Contrada Mercato CO Casa Comunale, Snc

85038 Senise (Province of Potenza)

ITÁLIE

info@peperonediseniseigp.it

Sdružení Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP (Sdružení na ochranu CHZO Peperone di Senise) je oprávněno k podání žádosti o změnu ve smyslu čl. 13 odst. 1 vyhlášky ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví č. 12511 ze dne 14. října 2013.

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

| ☒ | Název produktu |
| --- | --- |

☒

Název produktu

| ☒ | Popis produktu |
| --- | --- |

☒

Popis produktu

| ☐ | Zeměpisná oblast |
| --- | --- |

☐

Zeměpisná oblast

| ☐ | Důkaz původu |
| --- | --- |

☐

Důkaz původu

| ☒ | Metoda produkce |
| --- | --- |

☒

Metoda produkce

| ☐ | Souvislost |
| --- | --- |

☐

Souvislost

| ☒ | Označování |
| --- | --- |

☒

Označování

| ☐ | Jiná [uveďte] |
| --- | --- |

☐

Jiná [uveďte]

4.   Druh změny (změn)

| ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

| ☒ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změny

Název produktu

Název „Peperone di Senise“ by měl být změněn na „Peperoni di Senise“.

V bodě 3 souhrnného přehledu ze dne 25. března 1996 byl místo názvu „Peperoni di Senise“ uveden název „Peperone di Senise“, který se objevuje jak v písmenu f) tohoto souhrnného přehledu, tak v celé specifikaci produktu pro tento název, kterou Itálie předložila v roce 1996 v rámci postupu pro zápis stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92.

Cílem této změny je zajistit, aby oba tyto dokumenty byly konzistentní a aby se zabránilo nejasnostem ohledně správného názvu, který se má používat při popisu tohoto produktu.

Popis produktu

Článek 6 specifikace produktu

| 1. | „Barva produktu připraveného k prodeji“ pro všechny tři druhy paprik („špičaté“, „zkrácené“ a „zahnuté“):






  „— | zelená, |
| --- | --- | --- |

1.

„—

zelená,

| — | purpurově červená;“ |
| --- | --- |

—

purpurově červená;“

byl změněn takto:

„Barva produktu připraveného k prodeji: od zelené po purpurově červenou;“

Tato změna zohledňuje postupnou změnu barvy produktu ze zelené na červenou v důsledku dozrávání.

| 2. | Následující věta:
  „Suchý produkt musí být navlečen na provázek:






  — | V řetězcích („serte“)/girlandách („collane“) o různých délkách, které se pohybují od 1,5 do 2,0 m, s lusky (které mají stejný tvar jako čerstvé papriky) uspořádanými do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou úhel přibližně 120°. Obsah vody nesmí překročit 10–12 % a papriky musí mít vínově červenou barvu.“ |
| --- | --- | --- |

2.

„Suchý produkt musí být navlečen na provázek:

—

V řetězcích („serte“)/girlandách („collane“) o různých délkách, které se pohybují od 1,5 do 2,0 m, s lusky (které mají stejný tvar jako čerstvé papriky) uspořádanými do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou úhel přibližně 120°. Obsah vody nesmí překročit 10–12 % a papriky musí mít vínově červenou barvu.“

byla změněna takto:

„Suchý produkt musí být navlečen na provázek:

V řetězcích („serte“)/girlandách („collane“) o různých délkách, které se pohybují od 1,5 do 2,0 m, s lusky (které mají stejný tvar jako čerstvé papriky) uspořádanými do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou určitý úhel. Obsah vody nesmí překročit 18 % a papriky musí mít vínově červenou barvu.“

Tato změna je nezbytná pro to, aby mohl být produkt uváděn na trh v kratších řetězcích/girlandách (méně než 1,5 metru), než jak je stanoveno v současné době, s cílem splnit specifické požadavky trhu.

Bylo nutné zvýšit obsah vody, neboť ve specifikaci produktu je uvedeno, že není povoleno nucené sušení. Vzhledem ke klimatu však není možné v určitých ročních obdobích zachovat 12 % hladinu vlhkosti, což znamená, že i když byl produkt vyroben v souladu s požadavky specifikace produktu, nemohl být certifikován.

| 3. | Sušený produkt lze nyní prodávat rovněž takto:
  „Jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, s obsahem vody nepřesahujícím 18 % a vínově červené barvy.“
  Tato změna stanoví, že se „Peperoni di Senise“ mohou prodávat jako jednotlivé lusky, případně bez stonku nebo bez semen. Cílem této změny je vyhovět požadavkům spotřebitelů, kteří dávají přednost nákupu produktu v baleních po jednotlivých paprikách před produktem v girlandách/řetězcích. |
| --- | --- |

3.

„Jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, s obsahem vody nepřesahujícím 18 % a vínově červené barvy.“

Tato změna stanoví, že se „Peperoni di Senise“ mohou prodávat jako jednotlivé lusky, případně bez stonku nebo bez semen. Cílem této změny je vyhovět požadavkům spotřebitelů, kteří dávají přednost nákupu produktu v baleních po jednotlivých paprikách před produktem v girlandách/řetězcích.

| 4. | Věta:
  „Jako jemný „prášek“ vyrobený rozemletím sušených paprik, které byly zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost.“
  se nahrazuje tímto:
  „Mletý, vyrobený ze sušených paprik, které mohly být zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost.“
  Věta byla přeformulována tak, aby zahrnovala i výrobu mletých paprik „Peperoni di Senise“, které jsou hrubší než prášková verze stanovená v současnosti, s cílem vyhovět specifickým požadavkům trhu. |
| --- | --- |

4.

„Jako jemný „prášek“ vyrobený rozemletím sušených paprik, které byly zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost.“

se nahrazuje tímto:

„Mletý, vyrobený ze sušených paprik, které mohly být zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost.“

Věta byla přeformulována tak, aby zahrnovala i výrobu mletých paprik „Peperoni di Senise“, které jsou hrubší než prášková verze stanovená v současnosti, s cílem vyhovět specifickým požadavkům trhu.

Bod 3 písm. b) souhrnného přehledu

| 5. | Následující text:
  „Jedná se o obzvláště odolnou rostlinu, která se dobře přizpůsobila půdním a klimatickým podmínkám Itálie, zejména na jihu, která je však závislá na dostupnosti vody.“
  byl přesunut do příslušného oddílu jednotného dokumentu (bod 5). |
| --- | --- |

5.

„Jedná se o obzvláště odolnou rostlinu, která se dobře přizpůsobila půdním a klimatickým podmínkám Itálie, zejména na jihu, která je však závislá na dostupnosti vody.“

byl přesunut do příslušného oddílu jednotného dokumentu (bod 5).

| 6. | Následující text:
  „Plody papriky Senise se vyznačují tenkou stěnou a nízkým obsahem vody v oplodí, což umožňuje rychlé vysušení přirozenými metodami spočívajícími v přímém vystavení slunečnímu záření.“
  byl změněn takto:
  „„Peperoni di Senise“ se vyznačují tenkou stěnou a nízkým obsahem vody v oplodí, což umožňuje rychlé vysušení přirozenými metodami spočívajícími v nepřímém vystavení slunečnímu záření, případně ve větraných místnostech.“
  Odkaz na „plody papriky Senise“ byl vyjasněn tak, že je uváděn výslovně jako „Peperoni di Senise“, a jednotný dokument byl uveden do souladu se změnou čl. 4 odst. 4 oddílu specifikace produktu „Postup zpracování“. Cílem této změny, která respektuje postupy přirozeného sušení produktu, je zabránit poškození velmi tenké a jemné slupky papriky přímým slunečním zářením. |
| --- | --- |

6.

„Plody papriky Senise se vyznačují tenkou stěnou a nízkým obsahem vody v oplodí, což umožňuje rychlé vysušení přirozenými metodami spočívajícími v přímém vystavení slunečnímu záření.“

byl změněn takto:

„„Peperoni di Senise“ se vyznačují tenkou stěnou a nízkým obsahem vody v oplodí, což umožňuje rychlé vysušení přirozenými metodami spočívajícími v nepřímém vystavení slunečnímu záření, případně ve větraných místnostech.“

Odkaz na „plody papriky Senise“ byl vyjasněn tak, že je uváděn výslovně jako „Peperoni di Senise“, a jednotný dokument byl uveden do souladu se změnou čl. 4 odst. 4 oddílu specifikace produktu „Postup zpracování“. Cílem této změny, která respektuje postupy přirozeného sušení produktu, je zabránit poškození velmi tenké a jemné slupky papriky přímým slunečním zářením.

| 7. | Následující text:
  „Zpracovaný produkt se vyskytuje v podobě „řetězců“ nebo „girland“ z plodů sušených na slunci nebo jako jemný „prášek“ získaný rozemletím sušených plodů.“
  byl změněn takto:
  „Zpracovaný produkt se vyskytuje v podobě:






  — | řetězců („serte“)/girland („collane“) o různých délkách v rozsahu od 1,5 do 2 m, s lusky (které mají stejné morfologické vlastnosti jako čerstvé papriky Senise) uspořádanými do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou určitý úhel. Obsah vody nesmí překročit 18 % a lusky musí mít vínově červenou barvu, |
| --- | --- | --- |

7.

„Zpracovaný produkt se vyskytuje v podobě „řetězců“ nebo „girland“ z plodů sušených na slunci nebo jako jemný „prášek“ získaný rozemletím sušených plodů.“

byl změněn takto:

„Zpracovaný produkt se vyskytuje v podobě:

—

řetězců („serte“)/girland („collane“) o různých délkách v rozsahu od 1,5 do 2 m, s lusky (které mají stejné morfologické vlastnosti jako čerstvé papriky Senise) uspořádanými do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou určitý úhel. Obsah vody nesmí překročit 18 % a lusky musí mít vínově červenou barvu,

| — | jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, s obsahem vody nepřesahujícím 18 % a vínově červené barvy, |
| --- | --- |

—

jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, s obsahem vody nepřesahujícím 18 % a vínově červené barvy,

| — | mletý, vyrobený ze sušených paprik, které byly zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost.“ |
| --- | --- |

—

mletý, vyrobený ze sušených paprik, které byly zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost.“

Jednotný dokument byl uveden do souladu se změnou posledního odstavce článku 6 specifikace produktu.

Metoda produkce

Článek 4

8.   Následující období výsevu a přesazování:

„Výsev

období: mezi posledními deseti dny v únoru a druhým desetidenním obdobím v březnu;

Přesazování

období: mezi druhým desetidenním obdobím v květnu a prvními deseti dny v červnu;“

byl změněn takto:

„Výsev

období: únor – březen

Přesazování

období: květen – červen;“

Změny období výsevu a přesazování souvisejí se změnami klimatu, ke kterým došlo v průběhu let. Je třeba konstatovat, že tyto změny neovlivňují organoleptické vlastnosti produktu.

9.   Následující věta týkající se metody přesazování:

| „– | do otvorů vyhloubených dřevěným sázecím kolíkem,“ |
| --- | --- |

„–

do otvorů vyhloubených dřevěným sázecím kolíkem,“

se mění takto:

| „– | do otvorů vyhloubených dřevěným sázecím kolíkem nebo jinými vhodnými přesazovacími nástroji.“ |
| --- | --- |

„–

do otvorů vyhloubených dřevěným sázecím kolíkem nebo jinými vhodnými přesazovacími nástroji.“

Možnost použití inovativních technik přesazování byla přidána s cílem získat produkt stejné kvality při současném značném snížení problémů, které mohou být způsobeny manuálním přesazováním, avšak nemají žádný dopad na kvalitu produktu jako takového.

10.   Následující požadavky na hustotu výsadby rostlin:

| „— | jednoduchý řádek: řádky, které jsou 25–30 cm dlouhé a rozestupy mezi nimi činí 70–80 cm; |
| --- | --- |

„—

jednoduchý řádek: řádky, které jsou 25–30 cm dlouhé a rozestupy mezi nimi činí 70–80 cm;

| — | zdvojený řádek: řádky, které jsou 35 cm dlouhé, přičemž rozestupy v rámci zdvojeného řádku činí 35 cm a rozestupy mezi dvěma zdvojenými řádky činí 120 cm; |
| --- | --- |

—

zdvojený řádek: řádky, které jsou 35 cm dlouhé, přičemž rozestupy v rámci zdvojeného řádku činí 35 cm a rozestupy mezi dvěma zdvojenými řádky činí 120 cm;

| — | Zapuštěné záhony (rasole): řádky, které jsou 35 cm dlouhé a rozestupy mezi nimi činí 40 cm; “ |
| --- | --- |

—

Zapuštěné záhony (rasole): řádky, které jsou 35 cm dlouhé a rozestupy mezi nimi činí 40 cm; “

byly změněny takto:

„Papriky mohou být vysazeny v jednoduchých řádcích, ve zdvojených řádcích nebo do zapuštěných záhonů (rasole) s mulčováním nebo bez, s minimální hustotou výsadby 30 000 rostlin na hektar a maximální hustotou výsadby 57 000 rostlin na hektar.“

Vzdálenosti výsadby byly vynechány, protože kladly nadměrná omezení na pěstování a pro zemědělce představovaly zátěž. Byl přidán požadavek na dostatečné investice a byl stanoven interval hustoty výsadby. Žádná z těchto změn nemá nepříznivý dopad na vlastnosti produktu. A konečně nové znění zavádí možnost mulčování za účelem zlepšení ochrany proti škůdcům.

11.   Následující ustanovení o období sklizně:

„období sklizně: od prvních deseti dnů v srpnu, kdy si lusky vytvoří svou výraznou purpurově červenou barvu;“

bylo změněno takto:

„období sklizně: od okamžiku, kdy jsou lusky připraveny k prodeji, jak je popsáno v článku 6, až do konce sklizňového období rostliny.“

Při popisu období sklizně byl odkaz na prvních deset dnů v srpnu nahrazen odkazem na to, že papriky musí být připraveny k prodeji. Tato změna je důsledkem klimatických odchylek, které ovlivňují produkci a sklizeň rostliny.

12.   Následující ustanovení oddílu „Postup zpracování“:

„Produkt musí být sklízen plně vyzrálý.“

bylo změněno takto:

„Produkt se musí sklízet od okamžiku, kdy se barva lusků změní ze zelené na červenou, do okamžiku jejich úplného dozrání (purpurově červená barva).“

Umožnit sklizeň paprik před jejich úplným dozráním je nutné, aby se zabránilo jejich přezrání při skladování. Lusky totiž dále dozrávají i po sklizni a dosahují stejného odstínu červené, jako když jsou zcela zralé.

13.   Následující ustanovení oddílu „Postup zpracování“:

„Papriky musí být rozloženy na látkové plachty nebo sítě v suchých a dobře větraných místnostech po dobu nejméně dvou až tří dnů a chráněny před světlem.“

bylo změněno takto:

„Papriky mohou být uchovávány ve sklízecích přepravkách nebo rozloženy na sítích v suchých a dobře větraných prostorách po dobu nejméně dvou až tří dnů a chráněny před světlem.“

Sklízecí přepravky se nově používají namísto plachet jako lepší záruka zdraví a hygieny.

14.   Následující ustanovení oddílu „Postup zpracování“:

„Každým stonkem musí být postupně provlečen tenký provázek a lusky jsou uspořádány do spirály, přičemž každá paprika je umístěna v úhlu přibližně 120° k paprice následující. Tak se vytvářejí charakteristické girlandy („collane“)/řetězce („serte“).“

bylo změněno takto:

„Papriky se mohou sušit:

| 1. | postupným provlékáním tenkého provázku každým ze stonků, čímž se vytvářejí charakteristické girlandy („collane“)/řetězce („serte“) z lusků uspořádaných do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou určitý úhel; |
| --- | --- |

1.

postupným provlékáním tenkého provázku každým ze stonků, čímž se vytvářejí charakteristické girlandy („collane“)/řetězce („serte“) z lusků uspořádaných do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou určitý úhel;

| 2. | umístěním přímo na rošty.“ |
| --- | --- |

2.

umístěním přímo na rošty.“

Postup zpracování byl změněn odstraněním výrazu „v úhlu přibližně 120°“; toto omezení se týká uspořádání lusků do šikmé spirály, které je pro hospodářské subjekty často obtížné ověřit. Nové znění umožňuje, aby se jednotlivé papriky sušily samostatně na roštech. To usnadňuje následné kroky při výrobě sušeného produktu.

„v úhlu přibližně 120°

15.   Následující ustanovení oddílu „Postup zpracování“:

„Řetězce paprik musí být vystaveny slunci, dokud obsah vody nedosáhne 10–12 %. Poté je nutno umístit je v dobře větraných místnostech.“

bylo změněno takto:

„Papriky na provázcích nebo ve formě jednotlivých celých lusků musí být buď vystaveny nepřímému slunečnímu záření, nebo umístěny v dobře větraných sušárnách.“

Ustanovení o sušení, které vyžaduje přímé vystavení slunečnímu záření, dokud obsah vody nedosáhne 10–12 %, se nahrazuje ustanovením, které vyžaduje buď nepřímé vystavení slunci, nebo jako alternativu sušení v dobře větraných místnostech. Účelem této změny je zabránit tomu, aby přímé sluneční záření poškodilo velmi tenkou a jemnou slupku papriky.

Bylo nutné vypustit specifikaci týkající se obsahu vody, protože klima v určitých obdobích roku neumožňuje udržet obsah vlhkosti nižší než 12 %. Tato odchylka neovlivňuje organoleptické vlastnosti produktu.

16.   Následující ustanovení oddílu „Postup zpracování“:

| „— | Po fázi sušení je třeba papriky zahřát v peci, aby se odstranila zbytková vlhkost a usnadnilo se rozemletí. |
| --- | --- |

„—

Po fázi sušení je třeba papriky zahřát v peci, aby se odstranila zbytková vlhkost a usnadnilo se rozemletí.

| — | Produkt musí být rozemlet na prášek.“ |
| --- | --- |

—

Produkt musí být rozemlet na prášek.“

byla změněna takto:

„Po skončení fáze sušení mohou být papriky určené k rozemletí zahřáty v peci, aby se odstranila zbytková vlhkost.“

Díky této nové formulaci je zahřívání v peci volitelné, takže se provádí pouze v případě, že produkt obsahuje přebytečnou vlhkost. Kromě toho byly odkazy na rozemílání paprik na prášek nahrazeny stručnějším pojmem „mletí“, což je technicky přesnější pojem pro popis způsobu zpracování produktu.

Článek 5

17.   Odstavec:

„Při pěstování „Peperoni di Senise“ s chráněným zeměpisným označením jsou povoleny pouze agronomické postupy, které produktu propůjčují jeho jedinečné vlastnosti.“

byl přesunut do příslušného článku (článek 4).

18.   Odstavec:

„Regionální kontrolní orgány a sdružení pro ochranu „Peperoni di Senise“, které budou zřízeny z podnětu výboru pro povyšování, jsou odpovědné za ověření a kontrolu:

| — | tvaru lusků podle článku 6, |
| --- | --- |

—

tvaru lusků podle článku 6,

| — | toho, že oplodí obsahuje 13–15 % sušiny. |
| --- | --- |

—

toho, že oplodí obsahuje 13–15 % sušiny.

Sdružení pro ochranu produktu musí mimo jiné:

| — | ověřit, zda zemědělské podniky dodržují specifikaci produktu, |
| --- | --- |

—

ověřit, zda zemědělské podniky dodržují specifikaci produktu,

| — | poskytnout producentům „Peperoni di Senise“ služby a pomoc potřebné k provádění této specifikace produktu, |
| --- | --- |

—

poskytnout producentům „Peperoni di Senise“ služby a pomoc potřebné k provádění této specifikace produktu,

| — | vést rejstřík producentů a shromažďovat údaje a informace o „Peperoni di Senise“, |
| --- | --- |

—

vést rejstřík producentů a shromažďovat údaje a informace o „Peperoni di Senise“,

| — | propagovat a spravovat ochrannou známku a plány regulace a harmonogramů chráněné produkce s cílem zachovat její ekonomickou a obchodní hodnotu a standardy kvality, |
| --- | --- |

—

propagovat a spravovat ochrannou známku a plány regulace a harmonogramů chráněné produkce s cílem zachovat její ekonomickou a obchodní hodnotu a standardy kvality,

| — | provádět činnosti v oblasti dozoru a dohledu, a to rovněž ve spolupráci se státními subjekty a orgány, s cílem předcházet jakémukoli protiprávnímu jednání, nesrovnalostem a nezákonným činnostem na úkor „Peperoni di Senise“ a potlačovat je.“ |
| --- | --- |

—

provádět činnosti v oblasti dozoru a dohledu, a to rovněž ve spolupráci se státními subjekty a orgány, s cílem předcházet jakémukoli protiprávnímu jednání, nesrovnalostem a nezákonným činnostem na úkor „Peperoni di Senise“ a potlačovat je.“

byl změněn takto:

„Každá fáze výrobního procesu je monitorována a jsou zaznamenávány všechny vstupy a výstupy. Sledovatelnost produktu je zaručena tímto způsobem a rovněž zápisem katastrálních parcel, na nichž se paprika pěstuje, společně s údaji o výrobcích a balírnách, do seznamů vedených za tímto účelem a spravovaných kontrolním orgánem. Všechny fyzické a právnické osoby zapsané v těchto seznamech podléhají kontrole ze strany kontrolního orgánu v souladu s podmínkami specifikace produktu a příslušným kontrolním plánem.“

Odkaz na činnosti regionálních kontrolních orgánů a sdružení byl odstraněn, protože se tyto činnosti netýkají článku 7 nařízení (EU) č. 1151/2012. V rámci této změny byl tento odstavec přeformulován tak, že původní text byl nahrazen odstavcem, jehož obsah je v souladu s ustanoveními čl. 7 písm. d) a článku 37 výše uvedeného nařízení. Tímto způsobem byla nová verze specifikace produktu upravena podle ustanovení stávajících právních předpisů.

Souvislost

Souvislost

Do specifikace produktu byly přidány informace uvedené v písmenu f) souhrnného přehledu, které byly určující pro zápis paprik „Peperoni di Senise“ do rejstříku CHOP-CHZO Evropské unie. Tyto informace byly zahrnuty rovněž do bodu 5 jednotného dokumentu připojeného k této žádosti o změnu.

Doplňuje se nový článek, který zní:

„„Peperoni di Senise“ mají vzhledem ke zvláštním půdním a environmentálním podmínkám produkční oblasti jedinečný charakter, kterým se výrazně odlišují od ostatních produktů stejného druhu a díky kterému se vyznačují vlastnostmi excelence a kvality, zejména tenkou slupkou lusků a pevně přirostlým stonkem.

Původní pěstitelská oblast paprik „Peperoni di Senise“ byla od nepaměti ideální pro pěstování zeleniny vzhledem k tomu, že se jedná o dobře zavlažovanou oblast se starobylou tradicí, jejíž půdní a klimatické podmínky jsou obzvláště vhodné pro pěstování paprik.

Proto je oblast Senise bezpochyby jednou z oblastí, kde bylo pěstování paprik úspěšně zavedeno již odedávna a kde se rostlina papriky přizpůsobila půdě a životnímu prostředí, přičemž si zachovala značnou část odolnosti prvních „rostlin“, které byly do této oblasti přineseny.

Papriky „Peperoni di Senise“ mají velmi tenkou slupku, která umožňuje snadné sušení přírodními metodami, které jsou specifické pro danou oblast produkce, a lusky jsou díky tomu ideální pro mletí. Další klíčovou charakteristikou je stonek, který se od lusku neodděluje ani po usušení. To umožňuje spojovat plody dohromady a vytvářet typické „girlandy“.“

Balení

Balení

Článek 7

19.   Následující text:

„„Peperoni di Senise“ musí být uváděny na trh takto:

Čerstvé: v dřevěných bednách s kapacitou 12–15 kg.

Sušené: v řetězcích o délce 1,5–2,0 m (girlandách).

Zpracované: v neprůhledných skleněných obalech po 500 a 1 000 g nebo v plastem potažených papírových sáčcích s průhledným okénkem po 50 a 100 g.“

byl změněn takto:

„„Peperoni di Senise“ musí být uváděny na trh takto:

Čerstvé: v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy.

Sušené:

| — | v řetězcích (girlandách) o maximální délce 2,0 m, |
| --- | --- |

—

v řetězcích (girlandách) o maximální délce 2,0 m,

| — | jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy. |
| --- | --- |

—

jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy.

Zpracované: mleté, v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy. “

Tato změna zavádí nová ustanovení o balení produktu v čerstvém, suchém a mletém stavu, což umožňuje balírnám uspokojit rozmanitou poptávku na trhu.

Pokud jde o suchý produkt, nová ustanovení berou v úvahu rovněž změny článku 6 specifikace produktu týkající se délky řetězců/girland a zavedení dalšího formátu produktu ve formě jednotlivých lusků se stonky a semeny nebo bez nich.

Pozměněné znění se vztahuje rovněž na bod 3.5 jednotného dokumentu.

Označování

Označování

Článek 9

1.   Byla přidána následující věta vzhledem k tomu, že je již uvedena v souhrnném přehledu, s nímž byl tento název původně zapsán.

„Výrobek uváděný na trh ke spotřebě musí být označen nápisem „Peperoni di Senise“ I.G.P. [CHZO], za nímž následuje logo.“

2.   Logo

V důsledku nových potřeb trhu bylo považováno za vhodné změnit obrázek loga CHZO „Peperoni di Senise“ tak, aby bylo inovativnější.

Logo je znázorněno níže:

.tifPopis a technické specifikace nezbytné pro reprodukci loga byly zahrnuty do specifikace produktu.

Změny č. 20 a 21 se vztahují rovněž na bod 3.6 jednotného dokumentu.

Článek 8

3.   Byly vyjasněny odkazy kontrolního orgánu ohledně kontrol dodržování specifikace produktu. Odstavec:

„Na provádění této specifikace produktu dohlíží ministerstvo zemědělství, potravinářství a lesnictví, které může pro účely sledování produkce a obchodu s „Peperoni di Senise“ využívat služeb sdružení producentů v souladu s článkem 10 nařízení (EHS) č. 2081/92.

se nahrazuje tímto:

„Ověření souladu se specifikací produktu se provádí v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1151/2012. Kontrolním úřadem odpovědným za ověření specifikace produktu je Agroqualità S.p.A. Viale Cesare Pavese, 305 00144 Rome, Itílie – Tel +39 0654228675 – Fax +39 0654228692 – E-mail: agroqualita@agroqualita.it“

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Peperoni di Senise“

„Peperoni di Senise“

EU č.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

EU č.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

CHOP () CHZO (X)

CHOP () CHZO (X)

1.   Název (názvy)

Název (názvy)

„Peperoni di Senise“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída: 1.6: Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Papriky označené „Peperoni di Senise“ se získávají pěstováním papriky Capsicum annuum z čeledi lilkovitých původem z Ameriky.

Capsicum annuum

Populaci paprik pěstovanou v Senise nelze klasifikovat jako oficiálně uznaný kultivar, ale jedná se o lokálně rozšířený ekotyp.

„Peperoni di Senise“ se vyznačují tenkou stěnou a nízkým obsahem vody v oplodí, což umožňuje rychlé vysušení přirozenými metodami spočívajícími v nepřímém vystavení slunečnímu záření, případně ve větraných místnostech.

„Peperoni di Senise“ jsou uváděny na trh ke spotřebě jako čerstvé i zpracované.

Existují následující typy čerstvého produktu: „špičaté“, „zkrácené“ a „zahnuté“.

Zpracovaný produkt se vyskytuje v podobě:

| — | řetězců („serte“)/girland („collane“) o různých délkách nejvýše do 2 m, s lusky (které mají stejný tvar jako čerstvé papriky) uspořádanými do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou určitý úhel. Obsah vody nesmí překročit 18 % a papriky musí mít vínově červenou barvu, |
| --- | --- |

—

řetězců („serte“)/girland („collane“) o různých délkách nejvýše do 2 m, s lusky (které mají stejný tvar jako čerstvé papriky) uspořádanými do spirály, v níž každá paprika svírá s další paprikou určitý úhel. Obsah vody nesmí překročit 18 % a papriky musí mít vínově červenou barvu,

| — | jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, s obsahem vody nepřesahujícím 18 % a vínově červené barvy, |
| --- | --- |

—

jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, s obsahem vody nepřesahujícím 18 % a vínově červené barvy,

| — | mletý, vyrobený ze sušených paprik, které mohly být zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost. |
| --- | --- |

—

mletý, vyrobený ze sušených paprik, které mohly být zahřáty v peci, aby se odstranila jejich zbytková vlhkost.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

„Peperoni di Senise“ se pěstují a zpracovávají v zeměpisné oblasti produkce.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

„Peperoni di Senise“ musí být uváděny na trh takto:

čerstvé: v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy,

sušené:

| — | v řetězcích (girlandách) o maximální délce 2 m, |
| --- | --- |

—

v řetězcích (girlandách) o maximální délce 2 m,

| — | jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy, |
| --- | --- |

—

jako jednotlivé lusky, celé nebo bez stonků a bez semen, v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy,

| — | zpracované: mleté, v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy. |
| --- | --- |

—

zpracované: mleté, v potravinářských obalech, které splňují platné právní předpisy.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Výrobek uváděný na trh ke spotřebě musí být označen nápisem „Peperoni di Senise“ CHZO, za kterým následuje logo.

Logo:

Image 4

.tifMohou být použity další odkazy na názvy, obchodní názvy a zemědělské podniky za předpokladu, že produkt vždy splňuje požadavky této specifikace produktu a není pravděpodobné, že by byl spotřebitel uveden v omyl.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce zeměpisného označení zahrnuje vhodné oblasti obcí Senise, Francavilla S.S., Chiaromonte, Valsinni, Colobraro, Tursi, Noepoli, S. Giorgio Lucano, Sant’Arcangelo, Roccanova, Montalbano Jónico a Craco.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

„Peperoni di Senise“ mají vzhledem ke zvláštním půdním a environmentálním podmínkám produkční oblasti jedinečný charakter, kterým se výrazně odlišují od ostatních produktů stejného druhu a díky kterému se vyznačují vlastnostmi excelence a kvality, zejména tenkou slupkou lusků a pevně přirostlým stonkem.

Původní pěstitelská oblast paprik „Peperoni di Senise“ byla od nepaměti ideální pro pěstování zeleniny vzhledem k tomu, že se jedná o dobře zavlažovanou oblast se starobylou tradicí, jejíž půdní a klimatické podmínky jsou obzvláště vhodné pro pěstování paprik.

Proto je oblast Senise bezpochyby jednou z oblastí, kde bylo pěstování paprik úspěšně zavedeno již odedávna a kde se rostlina papriky přizpůsobila půdě a životnímu prostředí, přičemž si zachovala značnou část odolnosti prvních „rostlin“, které byly do této oblasti přineseny.

Papriky „Peperoni di Senise“ mají velmi tenkou slupku, která umožňuje snadné sušení přírodními metodami, které jsou specifické pro danou oblast produkce, a lusky jsou díky tomu ideální pro mletí. Další klíčovou charakteristikou je stonek, který se od lusku neodděluje ani po usušení. To umožňuje spojovat plody dohromady a vytvářet typické „girlandy“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

Úplné znění specifikace produktu je k dispozici na internetové adrese: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

nebo

přímo na webové stránce ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it) kliknutím na „Qualità“ (jakost – na obrazovce vpravo nahoře), dále pak na „Prodotti DOP IGP STG“ (produkty s CHZO, CHOP, ZTS – na levé straně obrazovky) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---