# Uradni list C 196/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 196 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6311. junij 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 196

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6311. junij 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2020/C 196/01 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi vloge trenerjev z izboljšanjem možnosti za pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc | 1 |
| 2020/C 196/02 | Sklepi Sveta o vesolju za trajnostno Evropo | 8 |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 196/03 | Menjalni tečaji eura — 10. junij 2020 | 12 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2020/C 196/01

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi vloge trenerjev z izboljšanjem možnosti za pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc

1

2020/C 196/02

Sklepi Sveta o vesolju za trajnostno Evropo

8

Evropska komisija

2020/C 196/03

Menjalni tečaji eura — 10. junij 2020

12

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 196/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 196/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 196/06 | Obvestilo izvoznikom o uporabi sistema REX v Evropski uniji za namen njenega sporazuma o prosti trgovini z Vietnamom | 16 |
| 2020/C 196/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 17 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 196/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |
| 2020/C 196/09 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 33 |
| 2020/C 196/10 | Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU Zahtevek naročnika | 45 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 196/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

13

2020/C 196/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

2020/C 196/06

Obvestilo izvoznikom o uporabi sistema REX v Evropski uniji za namen njenega sporazuma o prosti trgovini z Vietnamom

16

2020/C 196/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

17

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 196/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

2020/C 196/09

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

33

2020/C 196/10

Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU Zahtevek naročnika

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/1

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi vloge trenerjev z izboljšanjem možnosti za pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc

(2020/C 196/01)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

| 1. | Šport je zaradi svoje socialne in družbene razsežnosti priznan kot pomembno orodje za zdravje in izobraževanje, razvijanje znanj in spretnosti, spodbujanje vrednot in socialno vključevanje, ima pa tudi precejšnjo družbeno in gospodarsko vrednost, tako z vidika zaposlovanja kot prostovoljnih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poučevanje, ki ga opravljajo prostovoljni trenerji ali zaposleni oziroma samozaposleni trenerji, znatno vpliva na športnike in udeležence v športu tako v smislu njihovega neposrednega urjenja kot tudi v smislu učnega procesa in njihovega osebnega razvoja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Trenerji lahko prispevajo k reševanju družbenih izzivov, povezanih s telesno dejavnostjo in dobrim počutjem, olajšajo pridobivanje socialnih veščin in drugih bistvenih znanj in spretnosti, spodbujajo ferplej ter zagovarjajo etične vrednote med vsemi člani družbe. To je še zlasti pomembno v času zdravstvene krize, kot je obdobje pandemije covida-19. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na področju športa so znanja in spretnosti ter kompetence bistvenega pomena za osebno izpolnitev, zaposljivost in poklicni razvoj vseh trenerjev, ki so tako pripravljeni na uspešno odzivanje na različne izzive, s katerimi se srečujejo pri vsakodnevnem delu, ter na vse večja pričakovanja družbe. To je prav tako pomembno za zagotavljanje varnosti športnikov in udeležencev v športu, ohranjanje motivacije udeležencev za zdrav in aktiven življenjski slog, razvijanje njihovih znanj in spretnosti ter kompetenc, pa tudi za spodbujanje vrednot športa. Trenerji z ustreznimi znanji in spretnostmi ter kompetencami lahko prispevajo k razvoju bolj strukturiranega okvira za telesno dejavnost in športni sektor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V delovnem načrtu Evropske unije za šport (2017–2020) (1) so šport in družba, še zlasti pa vloga trenerjev in pomen njihovih kvalifikacij in kompetenc, priznani kot ena od prednostnih tem v okviru sodelovanja EU na področju športa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V Priporočilu Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2) je poudarjeno, da podpora ljudem po vsej Evropi pri pridobivanju spretnosti in kompetenc, ki jih potrebujejo za osebnostno izpolnitev, zdravje, zaposljivost in socialno vključenost, pomaga krepiti odpornost Evrope v času hitrih in temeljitih sprememb. |
| --- | --- |

6.

| 7. | V mednarodni listini o telesni vzgoji, telesni dejavnosti in športu (3) je poudarjeno, da morajo imeti vsi, ki prevzamejo poklicno odgovornost za telesno vzgojo, telesno dejavnost in šport, ustrezne kvalifikacije, usposabljanje in dostop do stalnega poklicnega razvoja. Prostovoljnim trenerjem, uradnikom in administrativnemu osebju bi bilo treba nuditi ustrezno usposabljanje in nadzor. Specifične priložnosti za vključujoče in prilagodljivo usposabljanje bi morale biti široko dostopne na vseh ravneh udeležbe. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V skladu s študijo o športnih kvalifikacijah, pridobljenih v okviru športnih organizacij in izobraževalnih ustanov (4), iz leta 2016 Evropska unija, države članice in športne organizacije priznavajo potrebo po izboljšanju kakovosti in povečanju števila bolje usposobljenih oseb v športnem sektorju. Ta potreba je povezana z nedavno povečano ozaveščenostjo o vlogi športa v družbi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V sklepih Sveta o vlogi trenerjev v družbi (5) je poudarjeno, da delo trenerjev zajema odgovornost, spretnosti in kompetence, eno od omenjenih vprašanj pa je tudi povečanje možnosti za vseživljenjsko učenje in usposabljanje trenerjev. Države članice so bile v zvezi s tem pozvane, naj podprejo razvoj predhodnega učenja in sistema vseživljenjskega učenja ter v okviru športnega izobraževalnega sistema spodbujajo pristop na osnovi učnih izidov, ki temelji na nacionalnih okvirih kvalifikacij in ciljih evropskega ogrodja kvalifikacij, po potrebi pa tudi vključevanje kvalifikacij za opravljanje poklica trenerja v nacionalna ogrodja kvalifikacij s sklicevanjem na evropsko ogrodje kvalifikacij (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice so v sklepih Sveta o dostopnosti športa za invalide (7) pozvane, naj na splošno podpirajo nadaljnje izobraževanje in usposabljanje učiteljev telesne vzgoje, trenerjev, drugih športnih delavcev in prostovoljcev, da bodo znali vključiti invalide v različne telesnovzgojne in športne dejavnosti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice so v sklepih Sveta o varstvu otrok v športu pozvane (8), naj med drugim razmislijo o uvedbi in krepitvi začetnih in stalnih ukrepov za izobraževanje in usposabljanje, namenjenih trenerjem, da bi preprečili fizično in čustveno nasilje in zlorabe. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Smernice v zvezi z minimalnimi zahtevami glede znanj in spretnosti ter kompetenc trenerjev (9), ki jih je pripravila strokovna skupina Komisije za razvoj spretnosti in človeških virov v športu, opredeljujejo temeljne kompetence, ki bi jih moral imeti trener. |
| --- | --- |

12.

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 13. | V državah članicah so za sisteme izobraževanja in usposabljanja za trenerje odgovorne različne ustanove ali organizacije, zato se ti sistemi razlikujejo. V tem kontekstu je treba spoštovati vlogo socialnih partnerjev v posameznih državah članicah v skladu z nacionalnimi praksami. |
| --- | --- |

13.

| 14. | V državah članicah obstajajo različne vrste in ravni udejstvovanja trenerjev – od prostovoljcev do zaposlenih in samozaposlenih trenerjev, od trenerjev, ki se ukvarjajo z množičnim športom, do tistih, ki delajo v poklicnem športu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kljub dejstvu, da metodologije niso enake in da se podatki o številu in vrstah trenerjev na ravni EU ne zbirajo sistematično, je stanje razvidno iz nekaterih podatkov in ocen. Po razpoložljivih podatkih se je zaposlenost v športu v EU med letoma 2011 in 2018 povečala (10). Vendar v te podatke niso všteti trenerji, ki delo opravljajo prostovoljno. Obenem postaja delo na prostovoljni osnovi vse pogostejše, število prostovoljnih trenerjev v EU pa je precejšnje in visoko. Po ocenah bi lahko bilo v Evropi kar 5 do 9 milijonov trenerjev, število udeležencev v športu pa je verjetno nekje med 50 in 100 milijonov (11). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Spremembe in izzivi v družbi in športu, kot so demografska vprašanja, pandemije in druge zdravstvene krize, sedentarni življenjski slog, nove metode poučevanja (vključno z inovacijami in tehnološkimi spremembami), razvoj, povezan z ohranjanjem integritete športa, ter vloga trenerjev v izobraževanju in pri socialnem vključevanju, izpostavljajo potrebo po zagotovitvi ustreznega izobraževanja in usposabljanja, ki bi trenerjem omogočalo uspešno reševanje teh novih izzivov. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Za spodbujanje posebnih skupin ljudi (12) k udeležbi v športu so potrebna nekatera specifična znanja in spretnosti ter kompetence, zlasti v zvezi z varnim okoljem, telesnim in duševnim zdravjem ter dobrim počutjem športnikov in udeležencev v športu. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Stopnja udeležbe v športu in stopnja telesne dejavnosti se zmanjšujeta (13). To je lahko tudi posledica različnih izzivov, povezanih z urbanizacijo in pomanjkanjem zelenih mestnih območij, demografijo in načinom življenja. Cilj povečanja telesne dejavnosti v evropski družbi lahko ustvari pritisk in zahteve za športni sektor, vključno s trenerji. Zato bi bilo treba okrepiti zmožnost trenerjev, da državljane spodbujajo k opravljanju športnih in fizičnih dejavnosti ter podpirajo njihovo zdravje in dobro počutje, pri tem pa upoštevati potrebo po razvoju novih programov za telesno dejavnost in treniranje, prilagojenih spreminjajoči se družbi in obdobjem zdravstvenih kriz, kot je pandemija covida-19. |
| --- | --- |

18.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 19. | Zahteve glede usposabljanja in kvalifikacije za trenerje se razlikujejo med državami članicami, pa tudi med različnimi športnimi organizacijami, ponudniki izobraževanja pa ponujajo različne izobraževalne programe za trenerje. Trenerji lahko pridobijo znanja in spretnosti ter kompetence s formalnim izobraževanjem ter z neformalnim in s priložnostnim učenjem. Sistemi priznavanja in potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja se prav tako razlikujejo med državami članicami. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Na ravni EU se izobraževalna razsežnost v športu podpira s programom Erasmus+, pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi ter z drugimi finančnimi instrumenti. Projekti zagotavljajo učne priložnosti, izmenjave in mobilnost, pa tudi izboljšanje znanj in spretnosti ter kompetenc trenerjev, zlasti z izmenjavo in razvijanjem dobrih praks. |
| --- | --- |

20.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI NA USTREZNIH RAVNEH:

| 21. | v sodelovanju s športnim gibanjem večajo ozaveščenost o vlogi trenerjev v športu in družbi ter o pomenu znanj in spretnosti ter kompetenc, ki so bistveni za poučevanje in ki lahko spodbudijo spoštovanje in priznavanje dragocenega dela trenerjev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | v sodelovanju s športnim gibanjem izboljšajo možnosti za izobraževanje ter pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc prostovoljnih ter zaposlenih in samozaposlenih trenerjev, ob upoštevanju enakosti spolov in raznolikosti v poučevanju med trenerji, vrste in ravni udejstvovanja, odgovornosti in pridobljenih kvalifikacij, znanj in spretnosti ter kompetenc, in spodbujajo trenerje, naj izkoristijo ponujene priložnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbujajo sodelovanje med športnim in izobraževalnim sektorjem pri razvijanju izobraževalnih programov in programov usposabljanja za trenerje, med drugim ob upoštevanju potreb trga dela in možnosti, ki jih ponujajo tehnologija, digitalna orodja in inovacije. Upoštevati bi bilo treba izvajanje programov v obdobjih zdravstvenih kriz, kot je pandemija covida-19; |
| --- | --- |

23.

| 24. | po potrebi spodbujajo športni sektor k razvoju izobraževalnih tečajev, tečajev usposabljanja ali modulov, osredotočenih na splošno uporabna znanja in spretnosti poučevanja, kot so vodenje, pedagogika, integriteta in varnost, ter izvajajo te tečaje za trenerje v vseh vrstah in panogah športa, da bi spodbudili sodelovanje in učenje med športi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | v sodelovanju s športnim gibanjem spodbujajo priznavanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja v športu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | si izmenjujejo izkušnje in po potrebi podprejo vključitev kvalifikacij za trenerje v nacionalna ogrodja kvalifikacij v okviru izvajanja evropskega ogrodja kvalifikacij, kar lahko prispeva k uradnemu priznanju trenerskega poklica ter mobilnosti učencev in delavcev v EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | spodbujajo možnosti, ki jih v sistemih izobraževanja in usposabljanja ponujajo sodobne tehnologije, npr. e-učenje, kot dopolnjevanje tradicionalnih metod, da bi zagotovili potrebna znanja in spretnosti ter kompetence večjemu številu trenerjev, pri čemer je treba upoštevati finančne posledice, ki jih ima lahko uporaba sodobnih tehnologij na trenerje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbujajo znanja in spretnosti ter kompetence trenerjev kot nujne za to, da se vsem športnikom in udeležencem v športu, vključno s posebnimi skupinami ljudi, zagotovijo varni pogoji za treniranje, prilagojeni njihovim raznolikim potrebam, sposobnostim in zmožnostim; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spodbujajo športno gibanje, da se trenerjem omogočijo potrebna znanja in spretnosti ter kompetence za delo s posebnimi skupinami ljudi, zlasti kar zadeva varno okolje, prispevanje k telesnemu in duševnemu zdravju ter dobro počutje športnikov in udeležencev v športu, ter |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbujajo izobraževalne možnosti za vse trenerje, po potrebi kot del nacionalnih in/ali podnacionalnih strategij in ukrepov na področju športa in zdravju koristnih telesnih dejavnosti, ob upoštevanju izobraževalnih potreb trenerjev, zahtev poklicnih in množičnih športov, potreb in sposobnosti športnikov in udeležencev v športu ter vidika spola; |
| --- | --- |

30.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 31. | še naprej podpirajo izobraževalno razsežnost športa s krepitvijo izobraževanja, programov usposabljanja in učnih možnosti za trenerje, med drugim prek dela s posebnimi skupinami ljudi in dela v času zdravstvenih kriz, kot je pandemija covida-19. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnosti, ki jih ponujajo tehnologija, digitalna orodja in inovacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | na nacionalni in evropski ravni spodbujajo raznovrstne učne in izobraževalne poti v celotnem športnem sektorju in podpirajo dostop do teh poti, prav tako pa tudi neformalno običajno in spletno učenje kot priložnost za zagotovitev potrebne usposobljenosti trenerjev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podpirajo usposabljanje trenerjev ter njihovo učno mobilnost in zaposljivost z ustreznimi programi, skladi in instrumenti EU ter spodbujajo sodelovanje z vsemi deležniki pri učinkoviti uporabi teh instrumentov kot priložnost za boljše izobraževanje in usposabljanje trenerjev, lažjo izmenjavo najboljših praks in izmenjavo informacij o obstoječih projektih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | v sodelovanju s športnim gibanjem spodbujajo izvajanje smernic o minimalnih zahtevah glede znanj in spretnost ter kompetenc trenerjev s strani vseh ustreznih deležnikov v športnem sektorju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki razmislijo o podpori razvoju primerljivih sistemov zbiranja podatkov, da bi imeli vpogled v celotno število ljudi, vključenih v poučevanje, ter vrsto in raven njihovega udejstvovanja, pa tudi kvalitativnih študij o njihovi ravni kvalifikacij, izobraževalnih potrebah in drugih pomembnih vprašanjih. Pri tem bi bilo treba po potrebi uporabiti vse obstoječe instrumente, tudi Europass. |
| --- | --- |

35.

| 36. | podpirajo, spodbujajo in razširjajo študije in publikacije o izobraževalnih možnostih za trenerje in sistemih za njihovo izobraževanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podpirajo ustrezne dejavnosti, tudi izmenjavo informacij in izkušenj med oblikovalci politik in deležniki s področja športa, da bi spodbudili določitev minimalnih zahtev glede znanj in spretnosti ter kompetenc, priznavanje predhodnega učenja na podlagi učnih izidov in razvoj sistema vseživljenjskega učenja za trenerje, tudi prostovoljne; |
| --- | --- |

37.

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE, NAJ:

| 38. | pri oblikovanju strateških dokumentov, razvijanju novih in posodabljanju obstoječih izobraževalnih programov in programov usposabljanja za trenerje, vključno s prostovoljnimi, zaposlenimi in samozaposlenimi trenerji, upošteva smernice o minimalnih zahtevah glede znanj in spretnosti ter kompetenc trenerjev; |
| --- | --- |

38.

| 39. | razvije programe za pridobivanje potrebnih znanj in spretnosti ter kompetenc za delo s posebnimi skupinami ter zagotovi, da bodo imeli trenerji ustrezne kvalifikacije, predvsem kar zadeva zagotavljanje varnega okolja ter prispevanje k telesnemu in duševnemu zdravju ter dobremu počutju športnikov in udeležencev v športu, tudi v času zdravstvenih kriz, kot je pandemija covida-19; |
| --- | --- |

39.

| 40. | v sodelovanju z ustreznimi institucijami na ravni EU ter nacionalni, regionalni ali lokalni ravni okrepi medsektorsko sodelovanje, da bi pri vsakodnevnem delu uporabljali nova spoznanja in metode, in se v razvoj izobraževalnih programov in programov usposabljanja za trenerje vključi sektor raziskav in inovacij. Pri tem naj spodbuja sodelovanje med trenerji in znanstveno skupnostjo, da bi pospešili prilagojen prenos znanstvenih raziskav, namenjenih trenerjem, v njihovo vsakodnevno delo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbuja izobraževanje in usposabljanje trenerjev ter njihovo pridobivanje potrebnih znanj in spretnosti ter kompetenc kot prednost za športne organizacije. Pri tem naj spodbuja trenerje k sodelovanju v dejavnostih vseživljenjskega učenja, vključno z usposabljanji, izvedenimi na kraju samem, o poučevanju in možnostih, ki jih ponujajo sodobne tehnologije, kot dodano vrednost v izobraževanju, pa tudi v procesu športnega usposabljanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uporabi ustrezne sklade in programe EU, da bi izboljšali možnosti in kakovost izobraževanja in usposabljanja za trenerje, in sicer za prostovoljne, zaposlene in samozaposlene trenerje. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL C 189, 15.6.2017, str. 5.

(2)  UL C 189, 4.6.2018, str. 1.

(3)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000235409

(4)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

(5)  UL C 423, 9.12.2017, str. 6.

(6)  Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje.

(7)  UL C 192, 7.6.2019, str. 18.

(8)  UL C 419, 12.12.2019, str. 1.

(9)  V sklepih Sveta o vlogi trenerjev v družbi (2017) je bila Evropska Komisija pozvana, naj razmisli o tem, da bi v delo strokovne skupine Komisije za razvoj spretnosti in človeških virov vključili pripravo smernic o osnovnih zahtevah glede spretnosti in kvalifikacij trenerjev.

(10)  Po podatkih Eurostata (Employment in sport – Statistics Explained (Zaposlenost v športu – Vodnik po statističnih podatkih), Eurostat, 2019) se je zaposlenost v športu med letoma 2013 in 2018 povečala za 3,2 % v smislu povprečne letne stopnje rasti. Iz projekta ESSA–SPORT (2019) je razvidno, da je bila skupna stopnja rasti med letoma 2011 in 2018 19,2-odstotna, kar zadeva športne trenerje, inštruktorje in uradnike, pa je stopnja rasti dosegla 85,2 %.

(11)  Projekt CoachLearn, 2015.

(12)  Glej opredelitev v prilogi.

(13)  Poročilo o Posebnem Eurobarometru št. 472: Šport in telesna dejavnost, marec 2018.

---

PRILOGA

Opredelitve pojmov

V teh sklepih veljajo naslednje opredelitve pojmov:

„trenerji“ so osebe, ki načrtujejo in izvajajo športno usposabljanje z uporabo dokazljivega znanja in spretnosti za varno doseganje ciljev, kot so izboljšanje športnih rezultatov, rekreacija ali zdravstveni cilji (1);

„posebne skupine ljudi“ lahko med drugim vključujejo otroke, mladino, starejše državljane, invalide, osebe iz prikrajšanih okolij in osebe z zdravstvenimi težavami, ne glede na spol in etnično poreklo.

Viri

Svet ob sprejetju teh sklepov opozarja zlasti na naslednje:

| — | Posebni Eurobarometer o prostovoljstvu in medgeneracijski solidarnosti, oktober 2011; |
| --- | --- |

—

Posebni Eurobarometer o prostovoljstvu in medgeneracijski solidarnosti, oktober 2011;

| — | Poročilo o Posebnem Eurobarometru št. 472: Šport in telesna dejavnost, marec 2018; |
| --- | --- |

—

Poročilo o Posebnem Eurobarometru št. 472: Šport in telesna dejavnost, marec 2018;

| — | Projekt CoachLearn,
  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf |
| --- | --- |

—

Projekt CoachLearn,

http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

| — | Sklepi Sveta o vlogi trenerjev v družbi (UL C 423, 9.12.2017, str. 6); |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o vlogi trenerjev v družbi (UL C 423, 9.12.2017, str. 6);

| — | Sklepi Sveta o povečanju vloge množičnega športa pri razvoju prečnih veščin, predvsem med mladimi (UL C 172, 27.5.2015, str. 8); |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o povečanju vloge množičnega športa pri razvoju prečnih veščin, predvsem med mladimi (UL C 172, 27.5.2015, str. 8);

| — | Sklepi Sveta o varstvu otrok v športu (UL C 419, 12.12.2019, str. 1); |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o varstvu otrok v športu (UL C 419, 12.12.2019, str. 1);

| — | Pregled in analiza izobraževalnih sistemov za trenerje z vidika enakosti spolov: poročilo za Evropsko komisijo (Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission), ECORYS, 2017; |
| --- | --- |

—

Pregled in analiza izobraževalnih sistemov za trenerje z vidika enakosti spolov: poročilo za Evropsko komisijo (Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission), ECORYS, 2017;

| — | Pregled dostopa invalidov do športa: poročilo za Evropsko komisijo (Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission), ECORYS, 2018; |
| --- | --- |

—

Pregled dostopa invalidov do športa: poročilo za Evropsko komisijo (Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission), ECORYS, 2018;

| — | Projekt ESSA-Sport, 2019, https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available; |
| --- | --- |

—

Projekt ESSA-Sport, 2019, https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available;

| — | Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062; |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062;

| — | Mednarodna listina o telesni vzgoji, telesni dejavnosti in športu, Unesco, SHS/2015/PI/H/14 REV; |
| --- | --- |

—

Mednarodna listina o telesni vzgoji, telesni dejavnosti in športu, Unesco, SHS/2015/PI/H/14 REV;

| — | Resolucija Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo (UL C 467, 15.12.2016, str. 1); |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo (UL C 467, 15.12.2016, str. 1);

| — | Študija o športnih kvalifikacijah, pridobljenih prek športnih organizacij in (športnih) izobraževalnih ustanov, Evropska komisija, 2016 (2); |
| --- | --- |

—

Študija o športnih kvalifikacijah, pridobljenih prek športnih organizacij in (športnih) izobraževalnih ustanov, Evropska komisija, 2016 (2);

| — | Resolucija Sveta o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. julij 2017–31. december 2020) (UL C 189, 15.6.2017, str. 5); |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. julij 2017–31. december 2020) (UL C 189, 15.6.2017, str. 5);

| — | Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij;UL L 255, 30.9.2005, str. 22 |
| --- | --- |

—

Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij;UL L 255, 30.9.2005, str. 22

| — | Direktiva 2013/55/EU o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg;UL L 354, 28.12.2013, str. 1 |
| --- | --- |

—

Direktiva 2013/55/EU o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg;UL L 354, 28.12.2013, str. 1

| — | Priporočilo Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 15.6.2017, str. 15); |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 15.6.2017, str. 15);

| — | Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1); |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1);

| — | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot platformi socialnega vključevanja prek prostovoljstva (UL C 189, 15.6.2017, str. 40), in |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot platformi socialnega vključevanja prek prostovoljstva (UL C 189, 15.6.2017, str. 40), in

| — | Sklepi Sveta o dostopnosti športa za invalide (UL C 192, 7.6.2019, str. 18). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o dostopnosti športa za invalide (UL C 192, 7.6.2019, str. 18).

---

(1)  Opredelitev trenerjev iz sklepov Sveta o vlogi trenerjev v družbi.

(2)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

---

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/8

---

Sklepi Sveta o „vesolju za trajnostno Evropo“

(2020/C 196/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU:

| A. | Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa pristojnost EU za vesolje (1); |
| --- | --- |

A.

Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa pristojnost EU za vesolje (1);

| B. | sporočila Komisije z dne 26. oktobra 2016 o vesoljski strategiji za Evropo (2) in Sklepov Sveta z dne 30. maja 2017 o „vesoljski strategiji za Evropo“ (3); |
| --- | --- |

B.

sporočila Komisije z dne 26. oktobra 2016 o vesoljski strategiji za Evropo (2) in Sklepov Sveta z dne 30. maja 2017 o „vesoljski strategiji za Evropo“ (3);

| C. | sklepov Sveta z dne 28. maja 2019 o „vesolju kot dejavniku“ (4); |
| --- | --- |

C.

sklepov Sveta z dne 28. maja 2019 o „vesolju kot dejavniku“ (4);

| D. | ciljev Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj, zlasti ciljev št. 4 – kakovostno izobraževanje, št. 5 – enakost spolov, št. 8 – dostojno delo in gospodarska rast, št. 9 – industrija, inovacije in infrastruktura, št. 10 – zmanjšanje neenakosti, št. 13 – podnebni ukrepi, št. 14 – življenje v vodi, št. 15 – življenje na kopnem in št. 17 – partnerstva za doseganje ciljev (5); |
| --- | --- |

D.

ciljev Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj, zlasti ciljev št. 4 – kakovostno izobraževanje, št. 5 – enakost spolov, št. 8 – dostojno delo in gospodarska rast, št. 9 – industrija, inovacije in infrastruktura, št. 10 – zmanjšanje neenakosti, št. 13 – podnebni ukrepi, št. 14 – življenje v vodi, št. 15 – življenje na kopnem in št. 17 – partnerstva za doseganje ciljev (5);

| E. | načel iz Pogodbe o načelih, ki urejajo dejavnosti držav pri raziskovanju in rabi vesolja, vključno z Luno in drugimi nebesnimi telesi; |
| --- | --- |

E.

načel iz Pogodbe o načelih, ki urejajo dejavnosti držav pri raziskovanju in rabi vesolja, vključno z Luno in drugimi nebesnimi telesi;

Vesolje za dolgoročno trajnostno rast

| 1. | POUDARJA, da je treba spodbujati razvoj trajnostnega evropskega vesoljskega sektorja, da bi zadostili zahtevam prihodnjih generacij in zagotovili evropsko konkurenčnost; PRIZNAVA vedno večji strateški pomen vesoljskega sektorja; SE ZAVEDA, da se vesoljski sektor hitro spreminja zaradi vse večje ponudbe vesoljskih produktov in storitev ter povpraševanja po njih, tehnoloških sprememb in pojava tako imenovanega „novega vesolja“ („New space“) z novimi akterji, najrazličnejše uporabe vesolja v različnih gospodarskih dejavnostih [...] in večjih naložb zasebnega sektorja, pa tudi okrepljenega sodelovanja med vladami, med drugim prek vesoljskih agencij, medvladnih organizacij, zasebnega sektorja, univerz, raziskovalnih organizacij in družbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | SE ZAVEDA kratko-, srednje- in dolgoročnih učinkov, ki jih ima trenutna pandemija covida-19 po svetu, in POUDARJA, da je treba graditi na pridobljenih izkušnjah; IZPOSTAVLJA prispevek, ki ga imajo lahko vesoljske tehnologije in storitve pri odzivanju na razmere, in POUDARJA pomen vesoljskega sektorja za ponovni zagon gospodarstva v trajnostno prihodnost in odpornejšo družbo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | POUDARJA, da nudi vesoljski sektor številne priložnosti za podporo dolgoročni trajnostni rasti s spodbujanjem družbenih in gospodarskih koristi – med drugim v skladu s cilji ZN za trajnostni razvoj, sendajskim okvirom (6), Pariškim sporazumom (7) in strateškimi prednostnimi nalogami EU, kot je steber socialnih pravic EU (8), pa tudi z ozaveščenim sprejemanjem odločitev –, in za boljše javne politike v vseh sektorjih ter IZPOSTAVLJA, da lahko znanost o Zemlji in evropski vesoljski podatki, storitve in tehnologije prispevajo k evropskemu zelenemu dogovoru (9), kar bi Evropi omogočilo, da postane globalna voditeljica pri prehodu v trajnostni svet, reševanju družbenih izzivov in ohranjanju delovanja naravnih ekosistemov v korist prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

3.

| 4. | POUDARJA, kako pomembna je trajnost vesoljskih dejavnosti za njihovo vlogo pri uresničevanju ciljev ZN za trajnostni razvoj; OPOZARJA, da je za zagotavljanje dolgoročne trajnosti vesoljskega okolja treba širše mednarodno sodelovati in izmenjavati informacije, da bi ohranili delujoče, trajnostno in varno vesoljsko okolje; SPODBUJA prostovoljno izvajanje smernic ZN za dolgoročno vzdržnost vesoljskih dejavnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | POUDARJA, da je za svetovno konkurenco in nove modele trajnostne rasti potrebna korenita preobrazba industrije, dobavnih verig, delovnih mest ter znanj in spretnosti, tudi v vesoljskem sektorju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | PRIZNAVA, da vesoljski program EU, v sinergiji z Obzorjem Evropa, pa tudi programi Evropske vesoljske agencije (ESA) in Evropske organizacije za uporabo meteoroloških satelitov (EUMETSAT) ter dejavnosti držav članic v okviru svojih vlog in pristojnosti podpirajo, da bi Evropa ostala vodilna mednarodna akterka pri reševanju različnih družbenih izzivov in krepitvi konkurenčnosti evropske vesoljske industrije v celotni vrednostni verigi, zlasti pri zmanjšanju odvisnosti od kritičnih tehnologij, na hitro razvijajočih se trgih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | PRIZNAVA, da je pomembno spodbujati navzkrižno bogatenje vesoljskih in nevesoljskih sektorjev ter njihove medsebojne pozitivne učinke, upoštevajoč zmogljivosti malih in srednjih ter zagonskih podjetij za razvoj trajnostne, odporne in prožne evropske industrije, ki je svetovno konkurenčna in odzivna na pomembne družbene spremembe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | SE ZAVEDA priložnosti, ki jih nudijo digitalna preobrazba in vrhunske tehnologije (npr. avtomatizacija, povezljivost, masovni podatki, umetna inteligenca, kvantne tehnologije, visokozmogljivostno računalništvo, napredna proizvodnja, internet stvari) za doseganje čim večjih sinergij z vesoljsko industrijo, kar prispeva prispeva k ustvarjanju novih poslovnih priložnosti v Evropi, ki imajo visoko rast, ter oblikovanju evropske gospodarske osnove in evropske socialne kohezije, kot je poudarjeno v industrijski strategiji (10), strategiji za mala in srednja podjetja (11), novi evropski strategiji za podatke (12) in digitalni prihodnosti Evrope (13); |
| --- | --- |

8.

| 9. | PRIZNAVA, da ima vesolje pomembno vlogo pri razvoju znanj in spretnosti ter tehnologij in storitev, potrebnih za oblikovanje odporne družbe, ki bo v spreminjajočem se svetu zmožna reševati svetovne izzive, kot so podnebne spremembe, degradacija ekosistemov, zdravstvene krize, prehranska varnost in migracije, in da k temu razvoju tudi prispeva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | PRIZNAVA, da uporaba vesoljskih storitev in podatkov v drugih sektorjih, kot so zdravstvo, promet, varnost, kmetijstvo, razvoj podeželja, gozdarstvo, ribištvo, upravljanje virov, energetika, logistika, obramba, kultura, turizem, odzivanje v izrednih razmerah, pa tudi spremljanje podnebja, biotske raznovrstnosti ali naravnih in kulturnih virov, ponuja priložnosti tako industriji, da v celotni vrednostni verigi razvije storitve z visoko vrednostjo, kot tudi javnim sektorjem, da sprejemajo boljše politične odločitve; ter PRIZNAVA, da bi lahko takšna uporaba spodbudila tudi visokokakovostna delovna mesta z visoko vrednostjo in dolgoročno zaposlovanje, s čimer bi se izboljšala produktivnost in odpornost gospodarstva in širše družbe v EU ter podprla trajnostna Evropa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | POUDARJA, da vesoljske rešitve znatno prispevajo k izzivu podnebno nevtralnega gospodarstva, zlasti z digitalnimi inovacijami, saj zagotavljajo usklajene, hitre in varne storitve, spodbujajo krožno gospodarstvo in pametno gospodarjenje z viri, spodbujajo pametna mesta in pametne vasi ter omogočajo oceno učinka politik s spremljanjem ozračja, ekosistemov in podnebja Zemlje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | POUDARJA pomen vesoljskega programa EU in programa Obzorje Evropa; POUDARJA, kako pomembni za EU so evropski neodvisni kritični vesoljski sistemi, kot so določanje položaja [...] in časa, spremljanje podnebja in toplogrednih plinov ter okolja, vladne telekomunikacije in dostop do vesolja; in POZIVA Evropsko komisijo in države članice, naj olajšajo in spodbujajo uporabo podatkov in storitev, ki jih zagotavljajo program Copernicus, sistem Galileo in storitev EGNOS, pri izvajanju nevesoljskih politik na evropski in nacionalni ravni; PRIZNAVA dodano vrednost obstoječih in novih projektov sodelovanja (npr. spremljanje razmer v vesolju – SSA) za evropsko trajnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | POZIVA Komisijo, naj razvije poglobljeno analizo sedanjega stanja in prihodnjih perspektiv evropskega „novega vesolja“ in njegovega prispevka k evropskemu gospodarstvu, ki razširja obstoječe tržne zmogljivosti ter podpira MSP in zagonska podjetja, hkrati pa vključuje tudi pojav novih akterjev in nov razvoj; ter POUDARJA, da je treba državam članicam s porajajočimi se vesoljskimi zmogljivostmi, pa tudi njihovi industriji in akademskim krogom, zagotoviti podporo pri njihovem dejavnem sproščanju celotnega potenciala vesoljskega gospodarstva EU in krepitvi njegove ekonomske odpornosti; |
| --- | --- |

13.

Izobraževanje ter znanja in spretnosti za vesolje

| 14. | UGOTAVLJA, da mora Evropa v globaliziranem svetu hitrega tehnološkega razvoja, avtomatizacije in digitalizacije, povezanih z novimi trgovinskimi in gospodarskimi okoliščinami in družbenimi izzivi, kot so podnebne spremembe, izbruhi zdravstvenih kriz in demografske spremembe, okrepiti prizadevanja za razvoj znanja, interdisciplinarnih znanj in spretnosti ter potrebnih kompetenc, da bi našli ustrezne rešitve; POUDARJA, da so za pravičen prehod na novo digitalno in zeleno gospodarstvo potrebne naložbe v ljudi, da se omogoči uresničevanje ekonomskih in socialnih agend; POZIVA Evropsko komisijo, naj skupaj z državami članicami ter v sodelovanju z industrijo, raziskovalnimi organizacijami in akademskimi krogi opredeli prihodnje pomanjkljivosti in vrzeli v znanju in spretnostih ter razmisli o možnih rešitvah in ciljnih pobudah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | POZIVA Evropsko komisijo, naj se opre na evropsko podatkovno strategijo, prihodnjo posodobitev novega programa znanj in spretnosti za Evropo ter akcijski načrt EU za digitalno izobraževanje, da bi se spodbudil razvoj znanj in spretnosti na novih področjih, vključno z digitalnimi znanji in spretnostmi ter podatkovno analitiko, zlasti ob upoštevanju vse večjega obsega podatkov, pridobljenih pri opazovanju Zemlje, in drugih vesoljskih podatkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | POUDARJA, da morajo države članice v sodelovanju z zasebnim sektorjem, univerzami in raziskovalnimi organizacijami ter medvladnimi organizacijami storiti več za razvoj spretnosti in znanj, spodbujanje inovacij in podjetništva, omogočanje privlačnega delovnega okolja in uspešnega vesoljskega sektorja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | POUDARJA pomen naložb v programe izobraževanja, povezane z vesoljem na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike na vseh ravneh; MENI, da bodo vesoljske dejavnosti verjetno pritegnile zanimanje mladih znanstvenikov in študentov; POUDARJA, da je pomembno zagotoviti močno bazo znanja v evropskem vesoljskem sektorju, in PRIZNAVA, da je treba mlade generacije opogumljati za študij in delo na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, med drugim z namenom spodbujanja uravnotežene zastopanosti spolov; ter POZIVA države članice in Evropsko komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo in organizacijo EUMETSAT okrepi programe ozaveščanja, vključno s praktičnimi dejavnostmi, da bi povečali pozitivno podobo in privlačnost vesoljskih dejavnosti med mladimi v Evropi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | POZIVA Agencijo za evropski globalni navigacijski satelitski sistem (GSA), naj sodeluje z državami članicami in jim zagotovi tehnične informacije in specifikacije o razvoju trga in izpopolnjevanju ter naj z ustreznimi nacionalnimi javnimi in zasebnimi strokovnjaki razpravlja o ustanovitvi delovnih skupin, kar bi prispevalo k razumevanju in prepoznavanju potreb trga ter omogočalo, da bi podatki in storitve na področju vesolja spodbudili ustvarjanje delovnih mest in pospešili množično uporabo na trgu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | POUDARJA, da bi bilo treba obstoječe in prihodnje pobude za prenos znanja in krepitev zmogljivosti uporabiti tudi za pridobivanje znanja po vsej EU in podporo razvoju nabora talentov s posebnimi znanji o vesolju in tozadevnimi spretnostmi za industrijo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | POZIVA države članice in Evropsko komisijo, naj omogočijo celovitejši pristop k razvoju znanj in spretnosti v celotnih vrednostnih verigah v vesoljskem sektorju, na primer s spodbujanjem poklicnega usposabljanja, spletnega in stalnega učenja ter s spodbujanjem skupnih diplom in usposabljanj v visokošolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | POUDARJA pomen regionalnega sodelovanja; ter POZIVA k večjemu sodelovanju regionalnih in lokalnih organov pri razvoju znanj in spretnosti ter izmenjavi znanja za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, inovacij in podjetništva po vsej EU, da bi imeli koristi od razvoja močne industrijske osnove na podlagi vesoljskih aplikacij in storitev; POUDARJA, da je treba okrepiti sodelovanje (tudi medsektorsko) ter izmenjavo informacij in najboljših praks; ter POZIVA k poenostavitvi dostopa do evropskih sredstev za razvoj znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Zlasti členov 4 in 189 Pogodbe.

(2)  Dok. 13758/16.

(3)  Dok. 9817/17.

(4)  Dok. 9248/19.

(5)  Resolucija, ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela 25. septembra 2015.

(6)  Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, sprejet 18. marca 2015 na tretji svetovni konferenci ZN v Sendaju na Japonskem.

(7)  Poročilo konference pogodbenic z njihovega 21. zasedanja, FCCC/CP/2015/10/Add.1.

(8)  Dok. 13129/17.

(9)  Dok. 15051/19.

(10)  Dok. 6782/20.

(11)  Dok. 6783/20.

(12)  Dok. 6250/20.

(13)  Dok. 6237/20.

---

Evropska komisija

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. junij 2020

(2020/C 196/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1375 |
| JPY | japonski jen | 122,16 |
| DKK | danska krona | 7,4553 |
| GBP | funt šterling | 0,88963 |
| SEK | švedska krona | 10,4605 |
| CHF | švicarski frank | 1,0762 |
| ISK | islandska krona | 150,70 |
| NOK | norveška krona | 10,5383 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,609 |
| HUF | madžarski forint | 343,13 |
| PLN | poljski zlot | 4,4524 |
| RON | romunski leu | 4,8349 |
| TRY | turška lira | 7,7145 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6220 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5228 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8157 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7357 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5746 |
| KRW | južnokorejski won | 1 352,17 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,8376 |
| CNY | kitajski juan | 8,0305 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5690 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 022,03 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8361 |
| PHP | filipinski peso | 56,767 |
| RUB | ruski rubelj | 78,1468 |
| THB | tajski bat | 35,422 |
| BRL | brazilski real | 5,5213 |
| MXN | mehiški peso | 24,8255 |
| INR | indijska rupija | 85,9030 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1375

JPY

japonski jen

122,16

DKK

danska krona

7,4553

GBP

funt šterling

0,88963

SEK

švedska krona

10,4605

CHF

švicarski frank

1,0762

ISK

islandska krona

150,70

NOK

norveška krona

10,5383

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,609

HUF

madžarski forint

343,13

PLN

poljski zlot

4,4524

RON

romunski leu

4,8349

TRY

turška lira

7,7145

AUD

avstralski dolar

1,6220

CAD

kanadski dolar

1,5228

HKD

hongkonški dolar

8,8157

NZD

novozelandski dolar

1,7357

SGD

singapurski dolar

1,5746

KRW

južnokorejski won

1 352,17

ZAR

južnoafriški rand

18,8376

CNY

kitajski juan

8,0305

HRK

hrvaška kuna

7,5690

IDR

indonezijska rupija

16 022,03

MYR

malezijski ringit

4,8361

PHP

filipinski peso

56,767

RUB

ruski rubelj

78,1468

THB

tajski bat

35,422

BRL

brazilski real

5,5213

MXN

mehiški peso

24,8255

INR

indijska rupija

85,9030

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 196/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | CDP Equity S.p.A. („CDPE“) (Italija), ki pripada podjetju Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. („CDP“), |
| --- | --- |

—

CDP Equity S.p.A. („CDPE“) (Italija), ki pripada podjetju Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. („CDP“),

| — | Ansaldo Energia S.p.A. („AEN“) (Italija). |
| --- | --- |

—

Ansaldo Energia S.p.A. („AEN“) (Italija).

Podjetje CDPE pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem AEN.

Koncentracija se izvede s spremembami strukture upravljanja.

2.

| — | CDPE je holdinška družba, ki želi spodbuditi italijansko gospodarstvo z vlaganjem lastniškega kapitala v družbe velikega nacionalnega pomena. CDPE je v popolni lasti CDP. CDP je finančna institucija, ki je pod nadzorom italijanske države, dejavna pa je na področju financiranja razvoja, podjetij, mednarodne širitve in preoblikovanja mest, |
| --- | --- |

—

CDPE je holdinška družba, ki želi spodbuditi italijansko gospodarstvo z vlaganjem lastniškega kapitala v družbe velikega nacionalnega pomena. CDPE je v popolni lasti CDP. CDP je finančna institucija, ki je pod nadzorom italijanske države, dejavna pa je na področju financiranja razvoja, podjetij, mednarodne širitve in preoblikovanja mest,

| — | AEN je mednarodno dejavno v sektorju sistemov in komponent za proizvodnjo električne energije, dobavlja turbine, generatorje, elektrarne na ključ, pa tudi inženirske storitve za jedrske elektrarne s portfeljem odjemalcev, ki vključuje agencije javnega sektorja, neodvisne proizvajalce in industrijske odjemalce. Pred transakcijo je bilo podjetje AEN pod skupnim nadzorom podjetij CDPE in Shanghai Electric Honkong Co. Limited. |
| --- | --- |

—

AEN je mednarodno dejavno v sektorju sistemov in komponent za proizvodnjo električne energije, dobavlja turbine, generatorje, elektrarne na ključ, pa tudi inženirske storitve za jedrske elektrarne s portfeljem odjemalcev, ki vključuje agencije javnega sektorja, neodvisne proizvajalce in industrijske odjemalce. Pred transakcijo je bilo podjetje AEN pod skupnim nadzorom podjetij CDPE in Shanghai Electric Honkong Co. Limited.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9841 — CDP Equity/Ansaldo Energia

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 196/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Hitachi Chemical Company Ltd. („HCC“, Japonska), ki ga nadzoruje podjetje Showa Denko K.K. („SDK“, Japonska), |
| --- | --- |

—

Hitachi Chemical Company Ltd. („HCC“, Japonska), ki ga nadzoruje podjetje Showa Denko K.K. („SDK“, Japonska),

| — | Fiamm Energy Technology S.p.A („FET“, Italija). |
| --- | --- |

—

Fiamm Energy Technology S.p.A („FET“, Italija).

Podjetje HCC pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem FET.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za HCC: proizvodnja funkcionalnih materialov, kot so materiali za elektroniko, anorganski materiali, materiali za znanost o polimerih in materiali za plošče tiskanega vezja ter proizvodnja naprednih komponent in sistemov, kot so avtomobilski izdelki, naprave za shranjevanje energije, elektronske komponente ter druga diagnostična sredstva in instrumenti, |
| --- | --- |

—

za HCC: proizvodnja funkcionalnih materialov, kot so materiali za elektroniko, anorganski materiali, materiali za znanost o polimerih in materiali za plošče tiskanega vezja ter proizvodnja naprednih komponent in sistemov, kot so avtomobilski izdelki, naprave za shranjevanje energije, elektronske komponente ter druga diagnostična sredstva in instrumenti,

| — | za FET: proizvodnja in distribucija svinčevih zagonskih akumulatorjev in stacionarnih akumulatorjev. FET trenutno skupaj nadzorujeta podjetji HCC in Elettra 1938 S.p.A. („Elettra“, Italija). |
| --- | --- |

—

za FET: proizvodnja in distribucija svinčevih zagonskih akumulatorjev in stacionarnih akumulatorjev. FET trenutno skupaj nadzorujeta podjetji HCC in Elettra 1938 S.p.A. („Elettra“, Italija).

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9842 — Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/16

---

Obvestilo izvoznikom o uporabi sistema REX v Evropski uniji za namen njenega sporazuma o prosti trgovini z Vietnamom

(2020/C 196/06)

To obvestilo je naslovljeno na izvoznike v Evropski uniji, ki izvažajo izdelke s poreklom v Vietnam ter izdajo izjavo o poreklu njihovih izdelkov za koriščenje preferencialne tarifne obravnave na podlagi sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom.

Protokol 1 k sporazumu o prosti trgovini med EU in Vietnamom obravnava opredelitev pojma „izdelki s poreklom“ in načine upravnega sodelovanja. Člen 15 tega protokola določa splošne zahteve v zvezi z dokazili o poreklu, ki so potrebna za preferencialno tarifno obravnavo. Natančneje, v odstavku 1 navedenega člena je določeno, da za izdelke s poreklom iz Evropske unije ob uvozu v Vietnam velja preferencialna tarifna obravnava v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom ob predložitvi katerega koli od naslednjih dokazil o poreklu:

| (a) | potrdila o poreklu (potrdilo o gibanju blaga EUR.1), ki ga izdajo pristojni organi pogodbenice izvoznice, sestavljenega v skladu s členi 16 do 18 Protokola 1 (člen 15(1)(a)); |
| --- | --- |

(a)

potrdila o poreklu (potrdilo o gibanju blaga EUR.1), ki ga izdajo pristojni organi pogodbenice izvoznice, sestavljenega v skladu s členi 16 do 18 Protokola 1 (člen 15(1)(a));

| (b) | izjave o poreklu, ki jo sestavi pooblaščeni izvoznik v smislu člena 20 Protokola 1 za vsako pošiljko ne glede na njeno vrednost ali kateri koli izvoznik za pošiljke, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR (člen 15(1)(b)); |
| --- | --- |

(b)

izjave o poreklu, ki jo sestavi pooblaščeni izvoznik v smislu člena 20 Protokola 1 za vsako pošiljko ne glede na njeno vrednost ali kateri koli izvoznik za pošiljke, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR (člen 15(1)(b));

| (c) | navedbe o poreklu, ki jo sestavijo izvozniki, registrirani v elektronski podatkovni zbirki v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, po tem, ko je Unija Vietnam uradno obvestila, da se ta zakonodaja uporablja za njene izvoznike. V takem uradnem obvestilu je lahko določeno, da se točki (a) in (b) prenehata uporabljati za Unijo (člen 15(1)(c)). |
| --- | --- |

(c)

navedbe o poreklu, ki jo sestavijo izvozniki, registrirani v elektronski podatkovni zbirki v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, po tem, ko je Unija Vietnam uradno obvestila, da se ta zakonodaja uporablja za njene izvoznike. V takem uradnem obvestilu je lahko določeno, da se točki (a) in (b) prenehata uporabljati za Unijo (člen 15(1)(c)).

Zgoraj navedena elektronska podatkovna zbirka je „sistem REX“ v skladu z ustrezno zakonodajo EU (člen 68(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447).

Evropska unija je 8. aprila 2020 uradno obvestila Vietnam, da se bo točka (c) člena 15(1) Protokola 1 k sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Vietnamom uporabljala od datuma začetka veljavnosti navedenega sporazuma ter da se točka (a) in točka (b) istega odstavka ne bosta uporabljali. Zato za izdelke s poreklom iz Evropske unije ob uvozu v Vietnam velja preferencialna tarifna obravnava sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Vietnamom ob predložitvi izjav o poreklu, ki jih sestavijo registrirani izvozniki ali kateri koli izvoznik za pošiljke, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR. Potrdila o poreklu EUR.1 in izjave o poreklu se v Evropski uniji ne izdajo ali sestavijo z namenom koriščenja preferencialne tarifne obravnave v Vietnamu.

V skladu s členom 19(6) Protokola 1 sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Vietnamom se pogoji za izjavo o poreklu iz odstavkov 1 do 5 navedenega člena smiselno uporabljajo za navedbe o poreklu. Besedilo navedbe o poreklu je besedilo izjave o poreklu iz Priloge VI k Protokolu 1 sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Vietnamom.

Gospodarski subjekti Evropske unije, ki so že registrirani, ker koristijo druge preferencialne režimov, uporabijo številko REX, ki jim je že bila dodeljena.

---

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/17

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 196/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Hyundai Capital Bank Europe GmbH („HCBE“, Nemčija), ki je pod skupnim nadzorom podjetij Santander Consumer Bank AG („SCB“, Nemčija) in Hyundai Capital Services, Inc. („HCS“, Južna Koreja), |
| --- | --- |

—

Hyundai Capital Bank Europe GmbH („HCBE“, Nemčija), ki je pod skupnim nadzorom podjetij Santander Consumer Bank AG („SCB“, Nemčija) in Hyundai Capital Services, Inc. („HCS“, Južna Koreja),

| — | Sixt Leasing SE („Sixt Leasing“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing SE („Sixt Leasing“, Nemčija).

Podjetje HCBE pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Sixt Leasing.

Koncentracija se izvede z javno ponudbo za odkup z dne 21. februarja 2020.

2.

| — | za HCBE: banka, dejavna na področju financiranja nakupa avtomobilov, vključno s finančnim lizingom, in distribucije zavarovanj v Nemčiji. HCBE skupaj nadzorujeta podjetji SCB in HCS. SCB in skupina Santander s sedežem v Španiji, h kateri pripada SCB, ponujata lizing in druge storitve nakupa avtomobilov ter distribuirata zavarovanja v Nemčiji, Franciji in Avstriji ter v več drugih državah EGP. HCS je podjetje za finančne storitve v okviru južnokorejske skupine za proizvodnjo avtomobilov Hyundai Motor Group, |
| --- | --- |

—

za HCBE: banka, dejavna na področju financiranja nakupa avtomobilov, vključno s finančnim lizingom, in distribucije zavarovanj v Nemčiji. HCBE skupaj nadzorujeta podjetji SCB in HCS. SCB in skupina Santander s sedežem v Španiji, h kateri pripada SCB, ponujata lizing in druge storitve nakupa avtomobilov ter distribuirata zavarovanja v Nemčiji, Franciji in Avstriji ter v več drugih državah EGP. HCS je podjetje za finančne storitve v okviru južnokorejske skupine za proizvodnjo avtomobilov Hyundai Motor Group,

| — | za Sixt Leasing: podjetje s sedežem v Nemčiji, ki ponuja storitve lizinga avtomobilov in s tem povezane storitve upravljanja voznega parka v Nemčiji, Franciji in Avstriji. Prav tako se ukvarja z distribucijo zavarovanj. |
| --- | --- |

—

za Sixt Leasing: podjetje s sedežem v Nemčiji, ki ponuja storitve lizinga avtomobilov in s tem povezane storitve upravljanja voznega parka v Nemčiji, Franciji in Avstriji. Prav tako se ukvarja z distribucijo zavarovanj.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/19

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 196/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Mór/Móri“

Referenčna številka: PDO-HU-A1333-AM02

Datum obvestila: 10. marec 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Vključitev vrste proizvoda Móri Prémium bor [vino premium iz Móra]

| (a) | Zadevna poglavja specifikacije proizvoda:






  — | II. Opis vin |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevna poglavja specifikacije proizvoda:

—

II. Opis vin

| — | III. Posebni enološki postopki |
| --- | --- |

—

III. Posebni enološki postopki

| — | V. Največji donosi |
| --- | --- |

—

V. Največji donosi

| — | VI. Dovoljene sorte vinske trte |
| --- | --- |

—

VI. Dovoljene sorte vinske trte

| — | VII. Povezava z geografskim območjem |
| --- | --- |

—

VII. Povezava z geografskim območjem

| — | VIII. Dodatni pogoji |
| --- | --- |

—

VIII. Dodatni pogoji

| (b) | Zadevni deli enotnega dokumenta:






  — | Opis vina |
| --- | --- | --- |

(b)

Zadevni deli enotnega dokumenta:

—

Opis vina

| — | Enološki postopki – Posebni enološki postopki |
| --- | --- |

—

Enološki postopki – Posebni enološki postopki

| — | Enološki postopki – Največji donosi |
| --- | --- |

—

Enološki postopki – Največji donosi

| — | Povezava z geografskim območjem |
| --- | --- |

—

Povezava z geografskim območjem

| — | Dodatni pogoji |
| --- | --- |

—

Dodatni pogoji

| (c) | Razlogi: Vinorodno območje Mór ima stoletno tradicijo proizvodnje najboljših belih vin, ki so polna, močna in zrela. Namen spremembe je zaščititi to tradicijo in zadevne kategorije visokokakovostnih vin, pa tudi opredeliti te kategorije z uporabo manjšega povprečnega pridelka in zadevnih enoloških postopkov ter z uporabo kakovostnejših surovin. |
| --- | --- |

(c)

Razlogi: Vinorodno območje Mór ima stoletno tradicijo proizvodnje najboljših belih vin, ki so polna, močna in zrela. Namen spremembe je zaščititi to tradicijo in zadevne kategorije visokokakovostnih vin, pa tudi opredeliti te kategorije z uporabo manjšega povprečnega pridelka in zadevnih enoloških postopkov ter z uporabo kakovostnejših surovin.

2.   Vključitev novih dovoljenih sort (generosa, pinot blanc, pinot noir in syrah)

| (a) | Zadevno poglavje specifikacije proizvoda:






  — | VI. Dovoljene sorte vinske trte |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevno poglavje specifikacije proizvoda:

—

VI. Dovoljene sorte vinske trte

| (b) | Zadevni del enotnega dokumenta:






  — | Glavne sorte |
| --- | --- | --- |

(b)

Zadevni del enotnega dokumenta:

—

Glavne sorte

| (c) | Razlogi: madžarskim vinogradnikom je po več desetletjih izbiranja uspelo vzgojiti nove sorte, med katerimi je generosa, ki že raste na številnih parcelah na razmejenem območju. Vina, proizvedena iz sorte generosa, so v zadnjih letih postala priznana tako v strokovnih krogih kot pri potrošnikih, s čimer se je še utrdil sloves vinorodnega območja. Sorta pinot blanc je tam prisotna že desetletja, sicer samo na manjših površinah, na katerih pa lahko več proizvajalcev vseeno prideluje vina visoke kakovosti izključno iz te sorte. To vinorodno območje je glede na lastnosti sorte vsekakor ugodno za njeno pridelavo. Dovoljenje za gojenje sorte pinot noir na zadevnem vinorodnem območju je pomembno za proizvajalce vin rosé in penečih vin. Vino rosé je kategorija, ki v skoraj vseh vidikih izraža sodoben razvoj okusov na področju vina. Tako se lahko na vinorodnem območju Mór skupaj s klasičnimi belimi vini izjemno razširi zaradi razmeroma svežega podnebja. Sorta syrah je na vinorodnem območju prisotna že dolgo, čeprav se ne goji na velikih površinah. Njeno razmeroma pozno cvetenje in zorenje sta lahko prednost na vinorodnem območju, kjer iz nje proizvajajo lažja vina. Zaradi poprastih začimbnih okusov, ki jih včasih dopolnjuje mineralnost, ima na vinorodnem območju posebno mesto. |
| --- | --- |

(c)

Razlogi: madžarskim vinogradnikom je po več desetletjih izbiranja uspelo vzgojiti nove sorte, med katerimi je generosa, ki že raste na številnih parcelah na razmejenem območju. Vina, proizvedena iz sorte generosa, so v zadnjih letih postala priznana tako v strokovnih krogih kot pri potrošnikih, s čimer se je še utrdil sloves vinorodnega območja. Sorta pinot blanc je tam prisotna že desetletja, sicer samo na manjših površinah, na katerih pa lahko več proizvajalcev vseeno prideluje vina visoke kakovosti izključno iz te sorte. To vinorodno območje je glede na lastnosti sorte vsekakor ugodno za njeno pridelavo. Dovoljenje za gojenje sorte pinot noir na zadevnem vinorodnem območju je pomembno za proizvajalce vin rosé in penečih vin. Vino rosé je kategorija, ki v skoraj vseh vidikih izraža sodoben razvoj okusov na področju vina. Tako se lahko na vinorodnem območju Mór skupaj s klasičnimi belimi vini izjemno razširi zaradi razmeroma svežega podnebja. Sorta syrah je na vinorodnem območju prisotna že dolgo, čeprav se ne goji na velikih površinah. Njeno razmeroma pozno cvetenje in zorenje sta lahko prednost na vinorodnem območju, kjer iz nje proizvajajo lažja vina. Zaradi poprastih začimbnih okusov, ki jih včasih dopolnjuje mineralnost, ima na vinorodnem območju posebno mesto.

3.   Spremembe, ki so posledica spremembe imena in podrobnejših navedb

| (a) | Zadevna poglavja specifikacije proizvoda:






  — | VII. Povezava z geografskim območjem |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevna poglavja specifikacije proizvoda:

—

VII. Povezava z geografskim območjem

| — | VIII. Dodatni pogoji |
| --- | --- |

—

VIII. Dodatni pogoji

| — | IX. Pregledi, vzorčenja in organoleptična razvrstitev |
| --- | --- |

—

IX. Pregledi, vzorčenja in organoleptična razvrstitev

| (b) | Zadevni del enotnega dokumenta:






  — | Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Zadevni del enotnega dokumenta:

—

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

| (c) | Razlogi: Tehnične spremembe |
| --- | --- |

(c)

Razlogi: Tehnične spremembe

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Mór

Móri

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Bela vina

Bela vina so blede ali svetle barve, ki sega od zelenkasto bele do slamnato rumene ali zlato rumene, zanje pa so značilni sveža in živahna kislost, cvetna ali sadna aroma ter določen občutek lahkotnosti in svežine. Note staranja v sodih običajno niso prisotne. Serije s srednjo okroglostjo imajo značilne arome. Če je na njih navedena sorta, je ta na splošno dobro prepoznavna.

| * | Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina rosé

Vina rosé so rožnate – vijoličaste – lososne (barva čebulne lupine) – svetlo rdeče barve. So lahka, sadna in namenjena uživanju v letu trgatve.

| * | Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča vina

Rdeča vina, proizvedena s kratko maceracijo (od pet do sedem dni), je treba kot mlada vina zaužiti v letu trgatve. Vina so lahka in enostavna, njihova aroma in okus pa spominjata na rdeče jagodičje. So svetlo rubinaste barve.

| * | Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina premium

So zlate barve ali barve starega zlata. Ker imajo izrazito vsebnost kislin in višjo vsebnost alkohola, se lahko donegujejo dlje časa. Zaradi daljšega staranja prevladujejo sekundarne arome, ki včasih pridobijo mineralnost.

| * | Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

*

| * | Vina premium iz pozne trgatve, selektivne trgatve ali sušenega grozdja imajo najmanjši volumenski delež skupnega alkohola 12,83 % in najvišjo vsebnost hlapnih kislin 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Vino – uporaba enološkega postopka

Posebni enološki postopek

Uporaba serijske stiskalnice

Nedovoljeni enološki postopki

Omejitev pri proizvodnji vin

Za vina premium nista dovoljena niti slajenje niti obogatitev mošta.

Pravila v zvezi z vinogradništvom

Pridelovalne prakse

| 1. | Pravila v zvezi z gojenjem vinske trte:






  (a) | vinogradi, zasajeni pred 1. avgustom 2010, se lahko uporabljajo za proizvodnjo vin z označbo ne glede na predhodno dovoljeno pridelovalno metodo, ki se uporablja, dokler se obdelujejo; |
| --- | --- | --- |

1.

Pravila v zvezi z gojenjem vinske trte:

(a)

vinogradi, zasajeni pred 1. avgustom 2010, se lahko uporabljajo za proizvodnjo vin z označbo ne glede na predhodno dovoljeno pridelovalno metodo, ki se uporablja, dokler se obdelujejo;

| (b) | gojitvene oblike v vinogradih, zasajenih po 1 August 2010, so naslednje:






  (i) | rez v nizki kotlasti obliki; |
| --- | --- | --- |

(b)

gojitvene oblike v vinogradih, zasajenih po 1 August 2010, so naslednje:

(i)

rez v nizki kotlasti obliki;

| (ii) | rez v dolgi kotlasti obliki; |
| --- | --- |

(ii)

rez v dolgi kotlasti obliki;

| (iii) | špalir v obliki kapučin; |
| --- | --- |

(iii)

špalir v obliki kapučin;

| (iv) | rez v nizkem kordonu; |
| --- | --- |

(iv)

rez v nizkem kordonu;

| (v) | rez v srednjem kordonu; |
| --- | --- |

(v)

rez v srednjem kordonu;

| (vi) | rez v visokem kordonu. |
| --- | --- |

(vi)

rez v visokem kordonu.

| 2. | Pravila v zvezi z gostoto zasaditve:






  (a) | vinogradi, zasajeni pred 1. avgustom 2010, se lahko uporabljajo za proizvodnjo vin z označbo ne glede na predhodno dovoljeno gostoto zasaditve, ki se uporablja, dokler se vinogradi obdelujejo; |
| --- | --- | --- |

2.

Pravila v zvezi z gostoto zasaditve:

(a)

vinogradi, zasajeni pred 1. avgustom 2010, se lahko uporabljajo za proizvodnjo vin z označbo ne glede na predhodno dovoljeno gostoto zasaditve, ki se uporablja, dokler se vinogradi obdelujejo;

| (b) | v vinogradih, zasajenih po 1. avgustu 2010, je najmanjša gostota zasaditve 3 300 trsov na hektar; |
| --- | --- |

(b)

v vinogradih, zasajenih po 1. avgustu 2010, je najmanjša gostota zasaditve 3 300 trsov na hektar;

| (c) | v vinogradih, zasajenih po 1. avgustu 2016, je najmanjša gostota zasaditve 3 500 trsov na hektar. |
| --- | --- |

(c)

v vinogradih, zasajenih po 1. avgustu 2016, je najmanjša gostota zasaditve 3 500 trsov na hektar.

| 3. | Pravila v zvezi s številom očes:
  za proizvodnjo vin iz Móra je dovoljenih največ 10 očes/m2. |
| --- | --- |

3.

Pravila v zvezi s številom očes:

za proizvodnjo vin iz Móra je dovoljenih največ 10 očes/m2.

| 4. | Metode trgatve:
  Za vsa vina z ZOP sta dovoljeni ročna in strojna trgatev, za vina premium pa je dovoljena samo ročna trgatev.
  Najnižja naravna vsebnost sladkorja v grozdju in najmanjši delež potencialnega alkohola
  Omejitev pri proizvodnji vin
  Bela, rosé in rdeča vina: 9,0 vol. % –14,9 MM (sladkorne stopnje mošta)
  Grozdje za bela vina iz pozne trgatve, selektivne trgatve ali sušenega grozdja ima najnižjo naravno vsebnost sladkorja v grozdju 216 g/l in najmanjši delež potencialnega alkohola 12,83 %, kar je sladkorna stopnja mošta 20 po madžarski lestvici.
  Pravila v zvezi z datumi trgatve in navedbo sort
  Pridelovalne prakse
  Določitev datuma trgatve:
  Datum začetka trgatve vsako leto določi upravni odbor pristojne skupnosti vinogradnikov do 20. avgusta. Vinogradniški in vinski proizvodi iz grozdja, potrganega pred datumom trgatve, ki ga je določil navedeni upravni odbor, ne morejo pridobiti potrdila o poreklu za ime „Mór“ niti jih ni mogoče dati na trg z zaščiteno označbo porekla iz Móra. Skupnosti vinogradnikov sporočijo datum trgatve z objavo. V izjemnih okoliščinah (npr. ob vremenskih neprilikah ali kontaminaciji) je mogoče odstopati od teh pravil.
  Pravila v zvezi z navedbo sort vinske trte:
  Navedba sort vinske trte in njihovih sopomenk, kot so opredeljene v veljavnih nacionalnih predpisih v zvezi z razvrščanjem vinskih sort, je na vinogradniških in vinskih proizvodih iz regije Mór dovoljena za vse kategorije proizvodov, ob upoštevanju naslednjih omejitev in podrobnih določitev:






  (a) | če je na proizvodu navedena ena sama sorta vinske trte, mora biti ta proizvod v več kot 85 % pridobljen iz te sorte; |
| --- | --- | --- |

4.

Metode trgatve:

Za vsa vina z ZOP sta dovoljeni ročna in strojna trgatev, za vina premium pa je dovoljena samo ročna trgatev.

Najnižja naravna vsebnost sladkorja v grozdju in najmanjši delež potencialnega alkohola

Omejitev pri proizvodnji vin

Bela, rosé in rdeča vina: 9,0 vol. % –14,9 MM (sladkorne stopnje mošta)

Grozdje za bela vina iz pozne trgatve, selektivne trgatve ali sušenega grozdja ima najnižjo naravno vsebnost sladkorja v grozdju 216 g/l in najmanjši delež potencialnega alkohola 12,83 %, kar je sladkorna stopnja mošta 20 po madžarski lestvici.

Pravila v zvezi z datumi trgatve in navedbo sort

Pridelovalne prakse

Določitev datuma trgatve:

Datum začetka trgatve vsako leto določi upravni odbor pristojne skupnosti vinogradnikov do 20. avgusta. Vinogradniški in vinski proizvodi iz grozdja, potrganega pred datumom trgatve, ki ga je določil navedeni upravni odbor, ne morejo pridobiti potrdila o poreklu za ime „Mór“ niti jih ni mogoče dati na trg z zaščiteno označbo porekla iz Móra. Skupnosti vinogradnikov sporočijo datum trgatve z objavo. V izjemnih okoliščinah (npr. ob vremenskih neprilikah ali kontaminaciji) je mogoče odstopati od teh pravil.

Pravila v zvezi z navedbo sort vinske trte:

Navedba sort vinske trte in njihovih sopomenk, kot so opredeljene v veljavnih nacionalnih predpisih v zvezi z razvrščanjem vinskih sort, je na vinogradniških in vinskih proizvodih iz regije Mór dovoljena za vse kategorije proizvodov, ob upoštevanju naslednjih omejitev in podrobnih določitev:

(a)

če je na proizvodu navedena ena sama sorta vinske trte, mora biti ta proizvod v več kot 85 % pridobljen iz te sorte;

| (b) | če je na proizvodu navedenih več sort vinske trte, mora biti ta proizvod v celoti pridobljen iz teh sort; |
| --- | --- |

(b)

če je na proizvodu navedenih več sort vinske trte, mora biti ta proizvod v celoti pridobljen iz teh sort;

| (c) | navedba sort vinske trte ni dovoljena na vinih iz Móra, za katera se uporablja omejeni izraz „muskotály“ (muškat). |
| --- | --- |

(c)

navedba sort vinske trte ni dovoljena na vinih iz Móra, za katera se uporablja omejeni izraz „muskotály“ (muškat).

(b)   Največji donosi

Bela, rosé in rdeča vina

100 hl/ha

Bela, rosé in rdeča vina

13 600 kg grozdja na hektar

Vina premium

60 hl/ha

Vina premium

8 500 kg grozdja na hektar

Vina premium, pozna trgatev, selektivna trgatev

45 hl/ha

Vina premium, pozna trgatev, selektivna trgatev

8 000 kg grozdja na hektar

Vina premium iz sušenega grozdja, ledena vina

20 hl/ha

Vina premium iz sušenega grozdja, ledena vina

5 000 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Grozdje z vinorodnih območij razreda I in II občin Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd in Zámoly v županiji Fejér glede na vinogradniški kataster (vinorodno območje Mór) se lahko uporabi za proizvodnjo vinogradniških in vinskih proizvodov z zaščiteno označbo porekla „Mór“.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | ezerjó – korponai |
| --- | --- |

ezerjó – korponai

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó – szadocsina

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – kolmreifler

| | generosa |
| --- | --- |

generosa

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

8.   Opis povezave

Vino (1)

1.   Opis razmejenega območja

(a)   Naravni in kulturni dejavniki

Vinorodno območje Mór je eno od najmanjših zgodovinskih vinorodnih območij na Madžarskem, ki leži na strani tektonskega jarka Mór v smeri gorovja Vértes v županiji Fejér.

Izoblikovanost tektonskega jarka Mór, tektonske prelomnice, ki poteka med gorovjema Vértes in Bakony, določa mikroklimo in smer prevladujočih vetrov na vinogradniškem območju. Današnje morfološke značilnosti tega jarka so nastale v zgornjem pliocenu in kvartarju, o čemer pričajo osamelci, prekriti z gramozom, podolžni široki hrbti, gričevnata vznožja hribov in razvejano površje ob vznožju hribov. Gorovje Vértes tvori nizek kraški masiv, ki ga prepredajo globeli in skalnati gorski obronki.

Sprana rjava tla in gozdna rjava tla tega območja so se večinoma izoblikovala na podlagi iz puhlice, prekrite z apnenčastim gruščem ali ne, in iz pliocenskih peskov. Dolomit in apnenec na tem območju mestoma prekrivajo tla z rendzino.

Čeprav je podnebje območja manj toplo od nacionalnega povprečja, je ugodno za vinogradništvo. Zime tu so mile, vetrovi pa so pogosti skoraj vse leto. Poleti se večina parcel na pobočjih ves dan koplje v sončnih žarkih. Povprečna letna temperatura znaša 10 °C. Za pokrajino sta značilni srednja osvetljenost in količina padavin, ki znaša od 600 do 650 mm. Padavine so pogostejše poleti, medtem ko sta najbolj sušna meseca februar in marec. Prevladuje severozahodni veter. Ta na splošno prinaša sveže in precej deževno vreme.

(b)   Človeški dejavniki

Trto so verjetno gojili že v rimski dobi. Po ustanovitvi madžarske države trdni dokazi o njeni zasaditvi izhajajo iz darilnih listin iz 11. stoletja. Prvi pisni dokument je iz srednjega veka, po naselitvi madžarskih plemen: vinogradi v Vajalu (v Móru) so prvič omenjeni leta 1231 v lastnoročno napisani oporoki gospoda Miklósa Csáka.

Med otomansko nadvlado se vinogradništvu na tem območju ni dobro pisalo: otomanska vojska je izpraznila trdnjavo Csókakő in požgala okoliške vasi, ognjenim zubljem pa niso ušli niti vinogradi.

Pomembno vlogo pri poznejšem razcvetu so imeli menihi iz redu kapucinov, ki so sem prišli na povabilo Hochburgov in nato Lambergov, ter nemški koloni, ki so se naselili v okolici. Ti so namreč s seboj prinesli sodobnejša orodja ter vpeljali bolj izpopolnjene metode gojenja in pridelave vina. Kapucini z območja Mór – ki so svoj samostan ustanovili približno v letih 1694–1696 – so ohranjali redne stike s svojimi sobrati v Tokaju. Po izročilu so jim ti poslali vitice sorte ezerjó in tako prispevali k obnovitvi vinogradov.

Sorta ezerjó, ki je zdaj uvrščena med priznane značilne madžarske proizvode (hungaricum), je na vinorodnem območju začela prevladovati proti koncu 19. stoletja, po opustošenjih, ki jih je povzročila filoksera. Mimogrede, uvrstitev občine Mór med „poljedelska mesta“ leta 1758 je deloma posledica razcveta vinogradništva.

Razpoložljivi zgodovinski dokumenti pričajo o tem, da so grozdje s plesnijo, namenjeno izdelavi likerskih vin, na tem vinorodnem območju prvič potrgali leta 1834. Ker vina, proizvedena na tem območju, dobro prenašajo prevoz, so jih v 19. stoletju prodajali v vse večjih količinah, zlasti na avstrijski trg.

Čeprav je bila prva skupnost vinogradnikov in proizvajalcev vina ustanovljena leta 1882 v Csákberényju in je bila vloga za določitev samostojnega vinorodnega območja Mór vložena leta 1901, je bil odlok o priznanju akta o njegovi ustanovitvi sprejet šele leta 1928.

Po drugi svetovni vojni in do 80-ih let prejšnjega stoletja je proizvodnjo, predelovalne in skladiščne zmogljivosti ter upravljanje distribucijskih poti zagotavljalo predvsem državno posestvo Mór. Nekje sredi 80-ih let prejšnjega stoletja so imeli vinogradi največjo površino v zgodovini. V tistem obdobju se je največ vina z območja Mór zunaj domačega trga prodalo v Sovjetski zvezi.

Po spremembi režima leta 1990 je bila državno posestvo likvidirano in njegove vinogradniške proizvodne zmogljivosti so bile opuščene. Po privatizaciji, ki je sledila, so lokalni odločevalci in posamezni vinogradniki vzeli usodo vinogradov iz regije v svoje roke. Gospodarska struktura se je tako bistveno spremenila. Več družin je vinogradništvo izbralo za svojo dejavnost, tako da danes več kleti v Móru in njegovi okolici doživlja razcvet. Nasprotno pa se je velikost vinogradov zmanjšala in zdaj znaša 685 hektarov.

Zaradi razvoja družinskih kleti, večstoletnih izkušenj in sposobnosti vinogradniških družin so vina iz regije Mór vse bolj priljubljena pri potrošnikih. Dokaz za to je dejstvo, da vina, proizvedena na tem območju, redno prejemajo zlate medalje na tekmovanjih, ki jih organizirajo na Madžarskem in v tujini, in da je kupce zanje zdaj mogoče najti tudi v tujini.

Vino (2)

2.   Opis vin

Vina iz Móra, ki so večinoma suha, so bogata z aromami in okusi, imajo razmeroma visoko vsebnost alkohola in kislin, v ustih so prijetna. Njihov izrazit značaj, krepkost in uravnotežena vsebnost kislin jim dajejo poseben okus. Predvsem v dobrih letnikih skladen vtis teh vin zagotavlja okroglost, ki spremlja izrazite kisline ter je poleg ustreznega zorenja in kletarskih tehnik ključni dejavnik za pridelavo vin premium.

Vina iz Móra so v strokovni literaturi pogosto označena kot čvrsta, izrazita ali celo „možata“ vina. Značilnosti vin s tega območja, kot so vsebnost sladkorja in kislin, krepak značaj, dejstvo, da so polnega telesa, so tudi lastnosti najboljših vin. Vsebnost kislin, ki je značilna za vina iz Móra in jim daje poseben okus v ustih, je predvsem posledica apnenčastih tal. Zaradi te vsebnosti kislin so vina premium dlje obstojna, tako da se lahko, če so proizvedena iz izbranih sort, razvijejo in skozi leta še izboljšajo.

Zaradi pogostih vetrov, ki pihajo vzdolž tektonskega jarka Mór, trse vinske trte redko napadejo glivične bolezni. Zato je predelano grozdje v večini letnikov zdravo. Bela vina, proizvedena iz zdravega pridelka, so zelo primerna za daljše staranje ter celo za proizvodnjo značilnih in redkih vin (tako imenovana „muzejska vina“).

Pri ugodnih vremenskih razmerah grozdje sorte ezerjó med zorenjem dobi zlato rumeno barvo in čudovit okus. V posameznih letih je mogoče iz grozdja s plesnijo pridelati vino izjemne kakovosti.

3.   Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Zaradi teh naravnih in človeških dejavnikov prestižnost vin, proizvedenih v regiji Mór, že stoletja po vsej državi velja za neizpodbitno dejstvo.

Mezoklima in mikroklima, ki prevladujeta na pobočjih južno in jugozahodno od goric, sta ugodni za gojenje vinske trte.

Zaradi „zračnih tokov“, ki pihajo vzdolž tektonskega jarka Mór, glivične bolezni redko napadejo trse vinske trte, kar prispeva k zmanjšanju ali celo preprečevanju nevarnosti pozebe in zmanjšuje njeno pogostost. Te ugodne danosti dopolnjujeta ugodna lega strmih pobočij, obrnjenih proti jugozahodu, in možnost, da se na njih izkorišča sončna svetloba. Nazadnje, značaj vin iz regije Mór je posledica razmeroma visoke vsebnosti apnenca v tleh.

Vinogradništvo in vinarstvo, kot sta se razvili v regiji, temeljita na kompleksnih tradicijah, katerih učinki se še vedno čutijo. Te vinogradniške tradicije se v mnogočem razlikujejo od tradicij drugih regij v državi zaradi kulturnih navad, ki so jih prinesli nemško govoreči koloni, vinogradniških inovacij, ki so jih uvedli kapucini, in hkrati zaradi odmaknjenosti regije, ki je bila v tistem času razlog, da se je večina tehnik, značilnih za regijo, razvila lokalno.

V tradicionalno obdelovanih vinogradih se rez (imenovana „gola“) v kratki kotlasti obliki v špalirju uporablja še danes: zaradi tega postopka grozdje raste bližje tlom, ki jih segreva sonce, zato bolje dozori in je kakovostnejše. Vinogradniki v regiji Mór so ostali zvesti tej vinogradniški tradiciji: vsi so ohranili navado, da vinsko trto vzgajajo na nizkih trsih.

Poleg tega postopka tudi zračni sistem reznikov, ki temelji na skrbnem odbiranju reznikov, splošno znanem kot „pletev“, prispeva k pridelavi nepoškodovanega in zdravega grozdja, ki je potrebno za proizvodnjo vin iz Móra sadnega okusa.

Rezultat zgoraj navedenih proizvodnih postopkov je surovina, ki je primerna za daljše staranje vina, na primer v primeru vin premium, ki tradicionalno poteka v velikih sodih. Posebna majhnost tega območja namreč omogoča daljše zorenje v lesenih sodih.

Sorto ezerjó, ki se je do 50-ih let prejšnjega stoletja praktično edina gojila in je postala tako rekoč „simbol kakovosti“ regije, danes dopolnjujejo še druge sorte, večinoma bele. To so zlasti zöld veltelíni (grüner veltliner), rizlingszilváni (müller thurgau), rajnai rizling (riesling), chardonnay, leányka (feteasca alba), királyleányka (feteasca regale), sauvignon, szürkebarát (pinot gris), tramini (gewürtztraminer) in v manjših količinah, proizvedenih na majhnih gospodarstvih, nekatere sorte modrega grozdja. Sorta številka ena v regiji vseeno ostaja ezerjó, ki se goji v skoraj tretjini vseh vinogradov v regiji.

Kot izhaja iz navedenega, „vino z Móra“ še danes običajno pomeni „ezerjó z Móra“, ki velja za plod posrečenega prepleta ugodnega rastišča in izredne sorte. Ta sorta se na Madžarskem prideluje v več krajih, vendar se počuti najbolj doma na pobočjih gorovja Vértes.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravila glede oznak (1)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

| (a) | Dovoljena je navedba katere koli različice, v madžarskem jeziku izpeljane iz pridevniške končnice izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ („zaščitena označba porekla“), in katere koli izpeljave tega izraza v enem od uradnih jezikov Evropske unije. |
| --- | --- |

(a)

Dovoljena je navedba katere koli različice, v madžarskem jeziku izpeljane iz pridevniške končnice izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ („zaščitena označba porekla“), in katere koli izpeljave tega izraza v enem od uradnih jezikov Evropske unije.

| (b) | Na etiketi vina z zaščiteno označbo porekla iz Móra je izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ („zaščitena označba porekla“) lahko nadomeščen z izrazom „védett eredetű bor“ („vino z zaščitenim poreklom“). |
| --- | --- |

(b)

Na etiketi vina z zaščiteno označbo porekla iz Móra je izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ („zaščitena označba porekla“) lahko nadomeščen z izrazom „védett eredetű bor“ („vino z zaščitenim poreklom“).

| (c) | Zaščitena označba porekla „Mór“ je lahko nadomeščena z besedami „Móri“ (iz Móra) ali „Móri borvidék“ (vinorodno območje Mór). Na etiketi je dovoljena navedba različice imena občin, naštetih v točki VIII/1.1.2, s pripadajočo končnico „‐i“. |
| --- | --- |

(c)

Zaščitena označba porekla „Mór“ je lahko nadomeščena z besedami „Móri“ (iz Móra) ali „Móri borvidék“ (vinorodno območje Mór). Na etiketi je dovoljena navedba različice imena občin, naštetih v točki VIII/1.1.2, s pripadajočo končnico „‐i“.

| (d) | Na etiketi mora biti obvezno naveden letnik mladih in novih vin. |
| --- | --- |

(d)

Na etiketi mora biti obvezno naveden letnik mladih in novih vin.

| (e) | Če je na etiketi naveden letnik, mora najmanj 85 % zadevnega vina izhajati iz zadevnega leta trgatve. Mlada vina, nova vina in vina z izrazom „virgin vintage“ ali „első szüret“ (prva trgatev) pomenijo izjemo od tega pravila: v tem primeru mora vino v celoti izhajati iz zadevnega leta trgatve. |
| --- | --- |

(e)

Če je na etiketi naveden letnik, mora najmanj 85 % zadevnega vina izhajati iz zadevnega leta trgatve. Mlada vina, nova vina in vina z izrazom „virgin vintage“ ali „első szüret“ (prva trgatev) pomenijo izjemo od tega pravila: v tem primeru mora vino v celoti izhajati iz zadevnega leta trgatve.

| (f) | Na etiketah vseh vin iz Móra so lahko izrazi „termőhelyen palackozva“ („ustekleničeno na proizvodnem območju“), „termelői palackozás“ („ustekleničeno pri proizvajalcu“) in „pinceszövetkezetben palackozva“ („ustekleničeno v zadružnih kleteh“). |
| --- | --- |

(f)

Na etiketah vseh vin iz Móra so lahko izrazi „termőhelyen palackozva“ („ustekleničeno na proizvodnem območju“), „termelői palackozás“ („ustekleničeno pri proizvajalcu“) in „pinceszövetkezetben palackozva“ („ustekleničeno v zadružnih kleteh“).

| (g) | Izraz „rozé“ je lahko nadomeščen z izrazom „rosé“, izraz „küvé“ pa z izrazom“cuvée“. |
| --- | --- |

(g)

Izraz „rozé“ je lahko nadomeščen z izrazom „rosé“, izraz „küvé“ pa z izrazom“cuvée“.

Pravila glede označb (2)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

| (h) | Če so vina z izrazom „küvé“ ali „cuvée“ pridelana iz več sort, se lahko za obveščanje potrošnikov na etiketi navede ime sort v padajočem vrstnem redu glede na njihov delež. Če so na etiketi navedene sorte, morajo biti torej obvezno naštete vse sorte, ki sestavljajo zadevno zvrstno vino. |
| --- | --- |

(h)

Če so vina z izrazom „küvé“ ali „cuvée“ pridelana iz več sort, se lahko za obveščanje potrošnikov na etiketi navede ime sort v padajočem vrstnem redu glede na njihov delež. Če so na etiketi navedene sorte, morajo biti torej obvezno naštete vse sorte, ki sestavljajo zadevno zvrstno vino.

| (i) | Na etiketi je lahko izraz „öreg tőkék bora“ („vino starih trt“), če najmanj 85 % vina izvira z rastišča, katerega vinske trte so stare več kot 40 let. |
| --- | --- |

(i)

Na etiketi je lahko izraz „öreg tőkék bora“ („vino starih trt“), če najmanj 85 % vina izvira z rastišča, katerega vinske trte so stare več kot 40 let.

| (j) | Na etiketi vina iz Móra je lahko izraz „birtokbor“ („posestveno vino“), če grozdje, iz katerega je vino pridelano, v celoti izvira s parcel, ki so del istega vinogradniškega posestva. V primeru družinskega podjetja je lahko izraz „posestveno vino ” na etiketi vina, ki izvira iz vinogradov, ki jih obdelujejo bližnji sorodniki. |
| --- | --- |

(j)

Na etiketi vina iz Móra je lahko izraz „birtokbor“ („posestveno vino“), če grozdje, iz katerega je vino pridelano, v celoti izvira s parcel, ki so del istega vinogradniškega posestva. V primeru družinskega podjetja je lahko izraz „posestveno vino ” na etiketi vina, ki izvira iz vinogradov, ki jih obdelujejo bližnji sorodniki.

| (k) | Izrazi „vino pozne trgatve“, „vino selektivne trgatve“, „vino iz sušenega grozdja“ ali „ledeno vino“ so lahko izključno na vinih premium. |
| --- | --- |

(k)

Izrazi „vino pozne trgatve“, „vino selektivne trgatve“, „vino iz sušenega grozdja“ ali „ledeno vino“ so lahko izključno na vinih premium.

Drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

| — | muzeális bor (muzejsko vino): bela, premium, |
| --- | --- |

—

muzeális bor (muzejsko vino): bela, premium,

| — | birtokbor (posestveno vino): vsa vina, |
| --- | --- |

—

birtokbor (posestveno vino): vsa vina,

| — | öreg tőkék bora (vino starih trt): vsa vina, |
| --- | --- |

—

öreg tőkék bora (vino starih trt): vsa vina,

| — | virgin vintage ali első szüret (prva trgatev): vsa vina, |
| --- | --- |

—

virgin vintage ali első szüret (prva trgatev): vsa vina,

| — | muskotály (muškat): bela, |
| --- | --- |

—

muskotály (muškat): bela,

| — | cuvée ali küvé (zvrstno): vsa vina, |
| --- | --- |

—

cuvée ali küvé (zvrstno): vsa vina,

| — | szűretlen (nefiltrirano): rdeča, |
| --- | --- |

—

szűretlen (nefiltrirano): rdeča,

| — | primőr (mlado vino) ali újbor (novo vino): bela, rosé in rdeča vina, |
| --- | --- |

—

primőr (mlado vino) ali újbor (novo vino): bela, rosé in rdeča vina,

| — | barrique: bela, rdeča in premium. |
| --- | --- |

—

barrique: bela, rdeča in premium.

Imena manjših geografskih enot, ki se lahko uporabljajo hkrati z zaščiteno označbo porekla iz Móra:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Ime občin:

| — | Županija Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly |
| --- | --- |

—

Županija Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly

Pri vinih, razlikovanih z vključitvijo imena občine, mora 85 % grozdja izvirati s trt (razreda I in II), zasajenih na zadevnem ozemlju, preostalih 15 % pa lahko prihaja z drugih delov razmejenega geografskega območja regije Mór.

Pravila v zvezi s pakiranjem proizvodov

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina premium se lahko tržijo le v steklenicah.

Obveznost stekleničenja se ne nanaša na vina, ki jih vinogradnik proizvede na območju proizvodnje ter se tržijo in užijejo v njegovi lastni kleti.

Vina premium se lahko začnejo tržiti šele v vinorodnem letu po trgatvi.

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (1)

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Zunaj občin, naštetih v poglavju IV, je pridelava vin z zaščiteno označbo porekla iz Móra iz zgodovinskih razlogov dovoljena v spodaj naštetih županijah in občinah:

| — | Županija Fejér:
  občine Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál in Velence |
| --- | --- |

—

Županija Fejér:

občine Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál in Velence

| — | Županija Bács-Kiskun:
  občine Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút in Zsana |
| --- | --- |

—

Županija Bács-Kiskun:

občine Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút in Zsana

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (2)

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

| — | Županija Komárom-Esztergom:
  občine Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely in Vértesszőlős |
| --- | --- |

—

Županija Komárom-Esztergom:

občine Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely in Vértesszőlős

| — | Županija Pest:
  občine Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres in Veresegyház |
| --- | --- |

—

Županija Pest:

občine Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres in Veresegyház

| — | Županija Somogy:
  občine Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós in Ordacsehi |
| --- | --- |

—

Županija Somogy:

občine Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós in Ordacsehi

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (3)

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

| — | Županija Tolna:
  občine Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod in Zomba |
| --- | --- |

—

Županija Tolna:

občine Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod in Zomba

| — | Županija Veszprém:
  občine Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp in Zánka |
| --- | --- |

—

Županija Veszprém:

občine Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp in Zánka

Pridelava vin premium odstopa od zgoraj navedenega pravila in je dovoljena samo v občinah, naštetih v poglavju IV.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/33

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 196/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„RIBEIRO“

PDO-ES-A1123-AM03

Datum vloge: 17. avgust 2017

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   Uvedba nove kategorije proizvodov vinske trte (kakovostna peneča vina)

Opis in razlogi

Doda se nova kategorija vin: kakovostna peneča vina (Uredba (EU) št. 1308/2013, Priloga VII, del II, kategorija 5).

Zaradi te spremembe je treba spremeniti oddelek 2 specifikacije proizvoda in oddelek 2.3 enotnega dokumenta. Poleg tega sprememba posredno vpliva na oddelke 3, 7 in 8.b.2 specifikacije proizvoda. V enotnem dokumentu vpliva na naslednje oddelke: 4 (Opis vina), 5.a (Posebni enološki postopki), 8 (Povezava) in 9 (Dodatne določbe o označevanju).

Ta vina je treba proizvajati po tradicionalni metodi izključno iz belega ali rdečega grozdja glavnih sort označbe porekla, tj. iz avtohtonih sort, ki dajejo vinu bolj individualen značaj.

Sprememba je posledica tradicije proizvodnje teh vin na tem območju, pa tudi visoke kakovosti penečih vin, ki se zdaj proizvajajo. Proizvodnja penečih vin se je v Ribeiru začela v 20. letih dvajsetega stoletja, različni proizvajalci pa so tradicijo nadaljevali do konca dvajsetega stoletja. Sčasoma se je obseg prakse močno zmanjšal. Proizvodnja je bila omejena in občasna ter namenjena zlasti potešitvi radovednosti ali izdelavi daril, med drugim v znamenje spoštovanja za pomembne obiskovalce. V zadnjih letih pa je prišlo do oživitve proizvodnje. Razlog za to so pozitivne pretekle izkušnje in vse bolj zahteven potrošniški trg, navdušen nad novimi izkušnjami ter pripravljen plačati za ekskluziven in razmeroma drag proizvod. Iz preteklih izkušenj je razvidno, da iz glavnih sort vinske trte označbe porekla nastajajo visokokakovostna vina, če se proizvajajo po tradicionalni metodi za peneča vina.

2.2   Sprememba opisa vina

Opis in razlogi

Nova specifikacija proizvoda v kategoriji 1 (vina) določa razlike na podlagi sort, ki se uporabljajo pri proizvodnji. To pomeni, da se izraz „castes“ uporablja za bela in rdeča vina, proizvedena izključno iz posebnega grozdja, ki se šteje za glavne sorte. Vse te sorte so avtohtone in zelo prilagojene naravnim razmeram v regiji. Te sorte so: caiño tinto, caiño bravo, caiño longo, ferrón, sousón, mencía, brancellao, treixadura, torrontés, godello, lado, caiño blanco, loureira in albariño. Podobno so rdeča in bela vina, starana v lesenih sodih, na trgu označena z izrazom „barrica“.

Zato je treba opis spremeniti glede na analitske in organoleptične lastnosti, da se vključijo značilnosti, po katerih se vina, opredeljena s prej omenjenima izrazoma, razlikujejo od drugih vin.

Sprememba se zato nanaša zlasti na oddelek 2 specifikacije proizvoda in oddelek 2.4 (Opis vina) enotnega dokumenta. Sprememba posredno vpliva tudi na oddelke 3, 7 in 8.b.2 specifikacije proizvoda ter oddelka 5.a (Posebni enološki postopki) in 9 (Dodatne določbe o označevanju) enotnega dokumenta.

Sprememba je utemeljena s potrebo, da se potrošnikom zagotovijo informacije, ki jim omogočajo boljšo izbiro pri nakupu. Na podlagi informacij bodo lažje prepoznali vina z razpoznavnimi lastnostmi, ker so proizvedena iz sort vinske trte, ki so najbolje prilagojene območju, kot v primeru vin „Ribeiro castes“, ali ker so bila starana v lesenih sodih kot vina „Ribeiro barrica“.

Poleg tega se nekoliko spremeni organoleptični opis, da bi se sklicevanje na prijetne dejavnike nadomestilo z uporabo objektivnejših deskriptorjev. Enako velja za analitske vrednosti belih in rdečih vin brez oznake „castes“ ali „barrica“ in vin z oznako „Ribeiro tostado“. Najmanjši delež alkohola (skupnega in dejanskega) se poveča pri belih in rdečih vinih. Pri belih vinih se najvišja vsebnost skupnih kislin zviša, pri rdečih vinih pa se najnižja vsebnost skupnih kislin zniža. Pri vinih „Ribeiro tostado“ se povečata skupni delež naravnega alkohola in najmanjša skupna vsebnost sladkorjev.

Spremembe iz prejšnjega odstavka se nanašajo samo na oddelek 2 specifikacije proizvoda in oddelek 4 (Opis vina) enotnega dokumenta. Utemeljene so s podatki, pridobljenimi med pokušinami in analitskimi preskusi v preteklih letih.

2.3   Spremembe enoloških postopkov (postopkov gojenja): gostota zasaditve

Opis in razlogi

Spremenita se oddelek 3.a specifikacije proizvoda in oddelek 5.a (Postopki gojenja) enotnega dokumenta.

Določi se najmanjša gostota zasaditve 3 000 trsov na hektar. To nadomešča določbo v sedanji specifikaciji proizvoda, v skladu s katero je največja gostota zasaditve 7 000 trsov na hektar.

Ta sprememba je posledica obstoječe tradicije gosto zasajenih vinogradov na tem vinorodnem območju. V predpisih iz leta 1976 je bila določena prej omenjena zgornja meja 7 000 trsov na hektar, ki je v prejšnjih predpisih iz leta 1957 ni bilo. Leta 1976 je bila sprememba izvedena, ker se je zdelo koristno, da se določi zgornja meja, s katero bi se izboljšala kakovost vina in tudi olajšala uporaba mehanizacije v vinogradih.

Zdaj je znano, da lahko stopnje gostote nad 7 000 trsov na hektar z ustreznim spremljanjem vinogradniških zmogljivosti zagotovijo visokokakovostna vina. Nova specifikacija proizvoda vključuje znatno zmanjšanje donosa vina na hektar, kar pomeni, da se s to spremembo ne bo poslabšala kakovost vina.

2.4   Spremembe enoloških postopkov (postopkov gojenja): podrobnejša ureditev sistemov rezi in gojitvenih oblik

Opis in razlogi

Spremenita se oddelek 3.a specifikacije proizvoda in oddelek 5.a (Postopki gojenja) enotnega dokumenta.

Opis dovoljenih sistemov rezi in gojitvenih oblik je zdaj podrobnejši. Natančneje, uporabljajo se kordonska in kotlasta rez ter rez na guyot. Gojenje poteka v špalirju ali s koli. V sedanjem besedilu je navedeno le, da „se [rez] izvaja na reznik in šparon ali s puščanjem ustreznega števila reznikov, gojenje pa se izvaja z žicami ali šparoni“.

Ta sprememba je potrebna, ker je sedanje besedilo specifikacije proizvoda zelo dvoumno in nenatančno, zato bi se lahko uporabljale zelo različne vrste rezi. Namen je vključiti samo tiste vrste, ki se dejansko uporabljajo, od tega nekatere že vrsto let, druge pa so bile uvedene v zadnjem času.

Kordonska rez je vključena, čeprav ni tradicionalna za označbo porekla „Ribeiro“. Uvede se iz več razlogov, med drugim, ker jo je v praksi preprosto izvesti, grozdje pa ima koristi zaradi porazdelitve mladik in listov. Omogoča tudi spremljanje proizvodnih donosov, pridelano grozdje pa je visoke kakovosti. Zato se je sprejela odločitev, da je ta sistem rezi ustrezno vključiti med dovoljene vrste obrezovanja za označbo porekla.

Glede na dokaze je najstarejši sistem rezi v Ribeiru kotlasta rez, ki se še vedno uporablja v nekaterih vinogradih. Pri njej se pušča ustrezno število reznikov in nekaj šparonov. Koli podpirajo kordone in debla manj zrelih trsov. Poleg tega se je ob prvi uvedbi gojitvenih oblik z žicami v vinogradih začel izvajati sistem rezi na guyot. V novi specifikaciji proizvoda je zdaj izrecno omenjen.

2.5   Spremembe enoloških postopkov: največji donosi

Opis in razlogi

Donos pri stiskanju pri proizvodnji vina in penečega vina se poveča s sedanjih 70 litrov na 100 kg grozdja na 74 litrov ali 72 litrov v primeru vin „Ribeiro castes“, „Ribeiro barrica“ in „Ribeiro espumoso“. Nasprotno pa se donos pri pridelavi grozdja na hektar zmanjša s sedanjih 30 000 kg na hektar na 13 000 kg v primeru grozdja, ki se uporablja za bela vina „Ribeiro castes“, „Ribeiro barrica“ in „Ribeiro espumoso“. V primeru grozdja, ki se uporablja za proizvodnjo rdečih različic navedenih vin, znaša donos pri pridelavi zdaj 12 000 kg na hektar. Za vsa druga vina je donos pri pridelavi grozdja 19 000 kg na hektar. Donos pri pridelavi grozdja za vino „Ribeiro tostado“ ostaja nespremenjen, tj. 12 000 kg na hektar.

Splošni rezultat teh sprememb je znatno zmanjšanje proizvodnje vina na hektar, in sicer s sedanjih 210 hektolitrov na hektar na 86,40 do 140,60 hektolitra na hektar, odvisno od vrste vina. Donos pri stiskanju za vino „Ribeiro tostado“ se ne spreminja in znaša 40 litrov na 100 kg potrganega grozdja.

Te spremembe vplivajo na oddelke 3.b, 5 in 8.b.1 specifikacije proizvoda ter oddelka 5.a (Posebni enološki postopki) in 5.b (Največji donosi) enotnega dokumenta.

Donosi pri stiskanju so povečani, ker sodobna tehnologija, ki se uporablja pri proizvodnji, omogoča večje donose pri stiskanju brez negativnih učinkov na kakovost vina.

Donos grozdja na hektar, naveden v sedanji specifikaciji proizvoda, je 30 000 kg. To je donos, naveden v predpisih za označbo porekla, odobrenih leta 1976. Ta velik donos je značilen za drugo obdobje in drugačen pristop k vinogradništvu, ki se ne uporablja več. Zdaj je kakovost pomembnejša od količine. To znatno zmanjšanje donosov je zato namenjeno doseganju večje kakovosti surovin in s tem vin, zajetih z označbo porekla.

2.6   spremembe enoloških postopkov: opredelitev posebnih enoloških postopkov za peneča vina ter vina „Ribeiro castes“, „Ribeiro barrica“ in „Ribeiro tostado“

Opis in razlogi

Spremenijo se oddelki 3.b, 3.c in 3.d specifikacije proizvoda ter oddelek 5.a enotnega dokumenta (Posebni enološki postopki).

Uvede se nova kategorija vinskih proizvodov, tj. peneče vino „Ribeiro“, v kategoriji 1 pa se opredelita novi vrsti vin: „Ribeiro castes“ in „Ribeiro barrica“. Zato je treba opredeliti posebne pogoje njihove proizvodnje. Poleg tega se določi, da so vina „Ribeiro tostado“ bela ali rdeča in proizvedena izključno iz glavnih sort.

Vina „Ribeiro castes“ morajo biti proizvedena izključno iz glavnih sort. Vina „Ribeiro barrica“ so rdeča ali bela vina, ki se kadar koli v proizvodnem postopku hranijo v sodih z največjo prostornino 600 litrov in so tudi proizvedena izključno iz glavnih sort vinske trte.

Poleg tega morata biti zelo suha in popolnoma suha različica penečih vin proizvedeni samo iz glavnih sort vinske trte in po tradicionalni metodi.

Te spremembe so posledica potrebe po določitvi posebnih objektivnih pogojev za ta vina, ki bodo na trgu označena drugače. Osnovna in skupna značilnost vseh teh vin je, da so proizvedena izključno iz grozdja, ki je uvrščeno med glavne sorte. Vse take sorte se tradicionalno gojijo na tem območju. Iz njih se proizvajajo vina, ki najbolje izražajo edinstvene lastnosti vin „Ribeiro“.

2.7   Spremembe enoloških postopkov: zvišanje najnižje vsebnosti sladkorja v grozdnem moštu za kategorijo „tostados“

Opis in razlogi

Spremenita se oddelek 3.d specifikacije proizvoda in oddelek 5.a enotnega dokumenta (Posebni enološki postopki).

Iz izkušenj v zadnjih letih in na podlagi rezultatov, pridobljenih pri proizvodnji vina „Ribeiro tostado“, je razvidno, da bi bilo koristno zvišati najnižjo vsebnost sladkorja v moštu, pridobljenem iz sušenega grozdja, in sicer s sedanjih 300 gramov na liter na 350 gramov na liter.

2.8   Razvrstitev sort na glavne in sekundarne

Opis in razlogi

Spremenita se oddelek 6 specifikacije proizvoda in oddelek 7 enotnega dokumenta.

To je ena od glavnih novosti v spremembi specifikacije proizvoda. Zajema vzpostavitev dveh ločenih kategorij sort vinske trte, ki se lahko uporabijo za proizvodnjo vina z oznako porekla „Ribeiro“: glavne sorte in sekundarne sorte. Razlikovanje temelji predvsem na kakovosti, ki jo sorte dajejo vinom s to označbo porekla. Ta kakovost se ocenjuje na podlagi dveh glavnih meril, in sicer na eni strani povsem tehnične kakovosti, na drugi pa možne raznolikosti, ki jo proizvodu zagotavljajo posamezne sorte vinske trte. Glavne sorte so avtohtone sorte in so vedno tiste, ki so priporočene v razvrstitvi sort, ki jo pripravi avtonomna skupnost Galicija. Razvrstitev bi bila naslednja:

| — | glavne sorte:
  rdeče: caíño tinto, caíño bravo, caíño longo, ferrón, sousón, mencía in brancellao;
  bele: treixadura, torrontés, godello, lado, caíño blanco, loureira in albariño; |
| --- | --- |

—

glavne sorte:

rdeče: caíño tinto, caíño bravo, caíño longo, ferrón, sousón, mencía in brancellao;

bele: treixadura, torrontés, godello, lado, caíño blanco, loureira in albariño;

| — | sekundarne sorte:
  rdeče: garnacha tintorera in tempranillo; bele: palomino in albillo.
  Vina „castes“ in vina z izrazom „barrica“ morajo biti proizvedena izključno iz glavnih sort, enako velja za kakovostna peneča vina in naravno sladka vina („tostado“). |
| --- | --- |

—

sekundarne sorte:

rdeče: garnacha tintorera in tempranillo; bele: palomino in albillo.

Vina „castes“ in vina z izrazom „barrica“ morajo biti proizvedena izključno iz glavnih sort, enako velja za kakovostna peneča vina in naravno sladka vina („tostado“).

2.9   Dodajanje in črtanje sort

Opis in razlogi

Spremenita se oddelek 6 specifikacije proizvoda in oddelek 7 enotnega dokumenta.

V skladu s predlogom se dodata beli sorti lado in caíño blanco, in sicer obe kot glavni sorti, črta pa se bela sorta macabeo.

Obrazložitev teh sprememb je navedena v nadaljevanju.

| — | Lado (dodano)
  Lado je sorta, ki jo v skladu s špansko zakonodajo priporoča avtonomna skupnost Galicija. Je avtohtona sorta geografskega območja, ki vključuje označbo porekla „Ribeiro“. Sorta je nedvomno vse bolj priljubljena, njena uporaba pa je na tem območju bolj razširjena kot na katerem koli drugem vinorodnem območju. Popolnoma je prilagojena lokalnim kmetijskim in podnebnim razmeram ter tradicionalnim sistemom gojenja na tem območju. Vinom s tega območja daje kakovost in raznolik značaj, zaradi česar je njena odobritev bistvena. |
| --- | --- |

—

Lado (dodano)

Lado je sorta, ki jo v skladu s špansko zakonodajo priporoča avtonomna skupnost Galicija. Je avtohtona sorta geografskega območja, ki vključuje označbo porekla „Ribeiro“. Sorta je nedvomno vse bolj priljubljena, njena uporaba pa je na tem območju bolj razširjena kot na katerem koli drugem vinorodnem območju. Popolnoma je prilagojena lokalnim kmetijskim in podnebnim razmeram ter tradicionalnim sistemom gojenja na tem območju. Vinom s tega območja daje kakovost in raznolik značaj, zaradi česar je njena odobritev bistvena.

| — | Caíño blanco (dodano)
  Tudi to sorto v skladu s špansko zakonodajo priporoča avtonomna skupnost Galicija. Na območje Ribeiro se je uvajala postopno v več desetletjih, zlasti z območij, ki mejijo na območje označbe porekla „Rias Baixas“, kjer je že vključena v predpise. Sprva je bil njen vpliv omejen, tako kot povpraševanje vinogradnikov in proizvajalcev. Zato se ni zdelo, da bi bilo treba sorto vključiti v predpise za označbo porekla. Vendar se je dobro prilagodila lokalnim kmetijskim in podnebnim razmeram ter tradicionalnim sistemom gojenja na tem območju. Zato in zaradi njenega pozitivnega prispevka h kakovosti vin, v katerih je prisotna, se je v tem sektorju postopno oblikovala zahteva za njeno vključitev v predpise, da bi se lahko vina, zaščitena z označbo porekla „Ribeiro“, proizvajala iz te sorte. |
| --- | --- |

—

Caíño blanco (dodano)

Tudi to sorto v skladu s špansko zakonodajo priporoča avtonomna skupnost Galicija. Na območje Ribeiro se je uvajala postopno v več desetletjih, zlasti z območij, ki mejijo na območje označbe porekla „Rias Baixas“, kjer je že vključena v predpise. Sprva je bil njen vpliv omejen, tako kot povpraševanje vinogradnikov in proizvajalcev. Zato se ni zdelo, da bi bilo treba sorto vključiti v predpise za označbo porekla. Vendar se je dobro prilagodila lokalnim kmetijskim in podnebnim razmeram ter tradicionalnim sistemom gojenja na tem območju. Zato in zaradi njenega pozitivnega prispevka h kakovosti vin, v katerih je prisotna, se je v tem sektorju postopno oblikovala zahteva za njeno vključitev v predpise, da bi se lahko vina, zaščitena z označbo porekla „Ribeiro“, proizvajala iz te sorte.

| — | Macabeo (črtano)
  Ta sorta je bila v predpisih za označbo porekla „Ribeiro“ od prve različice iz leta 1957. Zdaj pa je jasno, da ni značilna za to območje, ne v proizvodnji in ne v smislu prispevanja h kakovosti in značaju vin, zaščitenih z označbo porekla. Zato predlagamo, da se ta sorta izključi iz proizvodnje vin z označbo porekla „Ribeiro“. |
| --- | --- |

—

Macabeo (črtano)

Ta sorta je bila v predpisih za označbo porekla „Ribeiro“ od prve različice iz leta 1957. Zdaj pa je jasno, da ni značilna za to območje, ne v proizvodnji in ne v smislu prispevanja h kakovosti in značaju vin, zaščitenih z označbo porekla. Zato predlagamo, da se ta sorta izključi iz proizvodnje vin z označbo porekla „Ribeiro“.

2.10   Novi ukrepi za izboljšanje pregledov

Opis in razlogi

Spremeni se oddelek 8.b.3 specifikacije proizvoda. To ne vpliva na enotni dokument.

Registrirani obrati morajo biti samostojni in ne smejo neposredno mejiti na neregistrirane obrate – s temi so lahko povezani le prek javnih cest. Poleg tega je treba izpolnjevati mesečne deklaracije o vseh dobavah in odpremah vina.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Ribeiro

2.   Vrsta geografske označbe

Zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

Vino iz sušenega grozdja

4.   Opis vina

„Ribeiro castes“ in „Ribeiro“ (belo vino)

Videz vina

Prozoren z odtenki od bledo rumene do zlate barve in zelenimi do zlatimi toni, odvisno od starosti in načina proizvodnje.

Aromatične lastnosti vina

Čiste in drzne arome, ki jih je mogoče opisati z nekaterimi od naslednjih deskriptorjev: zrelo sadje in sveže sadje, cvetje, med, aromatična zelišča, rastline in balzam. Vina kategorije „castes“ so kompleksnejša in srednje do zelo intenzivna.

Značilni okusi

Svež in uravnotežen okus s popolnim, obstojnim pookusom. Vina kategorije „castes“ imajo krepkejšo strukturo, volumen, okus, ekstrakt in pookus.

| * | Če mejne vrednosti niso določene, je treba spoštovati veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| * | Najmanjši delež dejanskega alkohola v belih vinih „castes“: 11 vol. %. |
| --- | --- |

*

| * | Pri vinih, ki so se več kot tri mesece starala v lesenih sodih in so mlajša od enega leta, je najvišja vsebnost hlapnih kislin 0,85 grama na liter (14,17 miliekvivalenta na liter (meq/l)). Če se taka vina starajo več kot eno leto, je količina 0,9 grama na liter (15 meq/l), ki se poveča za 0,06 grama na liter (1 meq/l) za vsak odstotek vsebnosti alkohola nad 11 vol. %. Mejne vrednosti, določene v veljavni zakonodaji, ki se uporablja, se v nobenem primeru ne smejo preseči. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

„Ribeiro castes“ in „Ribeiro“ (rdeče vino)

Videz vina

Prozoren s srednjo do visoko intenzivnostjo barv, odtenki od vijolične do češnjevo rdeče barve in vijoličnimi do terakotnimi toni, odvisno od starosti in načina proizvodnje.

Aromatične lastnosti vina

Čiste in drzne arome, ki jih je mogoče opisati z nekaterimi od naslednjih deskriptorjev: zrelo in sveže rdeče in temno sadje, cvetje, aromatična zelišča, mlečni proizvodi, rastline in balzam. Vina kategorije „castes“ so kompleksnejša in srednje do zelo intenzivna.

Značilni okusi

Svež, uravnotežen s srednje do visoko taninsko strukturo in popolnim, obstojnim pookusom. Vina kategorije „castes“ so taninsko bolj prefinjena in imajo večji volumen, okus, ekstrakt in pookus.

| * | Če mejne vrednosti niso določene, je treba spoštovati veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| * | Najmanjši delež dejanskega alkohola v rdečih vinih „castes“: 11 vol. %. |
| --- | --- |

*

| * | Pri vinih, ki so se več kot tri mesece starala v lesenih sodih in so mlajša od enega leta, je najvišja vsebnost hlapnih kislin 0,85 grama na liter (14,17 miliekvivalenta na liter (meq/l)). Če se taka vina starajo več kot eno leto, je količina 0,9 grama na liter (15 meq/l), ki se poveča za 0,06 grama na liter (1 meq/l) za vsak odstotek vsebnosti alkohola nad 11 vol. %. Mejne vrednosti, določene v veljavni zakonodaji, ki se uporablja, se v nobenem primeru ne smejo preseči. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

„Ribeiro barrica“ (belo vino)

Videz vina

Prozoren z odtenki od bledo rumene do zlate barve in zelenimi do zlatimi toni, odvisno od starosti in načina proizvodnje.

Aromatične lastnosti vina

Aromatično kompleksna vina z jasnimi, drznimi aromami, uravnoteženo lesno aromatično komponento in srednjo do visoko intenzivnostjo, ki jih je mogoče opisati z nekaterimi od naslednjih deskriptorjev: zrelo sadje, sveže sadje, suho sadje, cvetje, med, marmelada, aromatična zelišča, rastline, balzam, začimbe ter arome praženja in pečenja.

Značilni okusi

Svež, uravnotežen in intenziven, poln okus z ekstraktom, dobro strukturo in volumnom ter popolnim in dolgotrajnim obstojnim pookusom.

| * | Če mejne vrednosti niso določene, je treba spoštovati veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| * | Pri vinih, ki so se več kot tri mesece starala v lesenih sodih in so mlajša od enega leta, je najvišja vsebnost hlapnih kislin 0,85 grama na liter (14,17 miliekvivalenta na liter (meq/l)). Če se taka vina starajo več kot eno leto, je količina 0,9 grama na liter (15 meq/l), ki se poveča za 0,06 grama na liter (1 meq/l) za vsak odstotek vsebnosti alkohola nad 11 vol. %. Mejne vrednosti, določene v veljavni zakonodaji, ki se uporablja, se v nobenem primeru ne smejo preseči. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

„Ribeiro barrica“ (rdeče vino)

Videz vina

Prozoren s srednjo do visoko intenzivnostjo barv, odtenki od vijolične do češnjevo rdeče barve in vijoličnimi do terakotnimi toni, odvisno od starosti in načina proizvodnje.

Aromatične lastnosti vina

Aromatično kompleksna vina z jasnimi, drznimi aromami, uravnoteženo lesno aromatično komponento in srednjo do visoko intenzivnostjo, ki jih je mogoče opisati z nekaterimi od naslednjih deskriptorjev: zrelo in sveže rdeče in temno sadje, suho sadje, cvetje, marmelada, aromatična zelišča, rastline, mlečni proizvodi, balzam, začimbe ter arome praženja in pečenja.

Značilni okusi

Svež, uravnotežen in intenziven, poln okus z ekstraktom, dobro strukturo in volumnom ter popolnim in dolgotrajnim obstojnim pookusom.

| * | Če mejne vrednosti niso določene, je treba spoštovati veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| * | Pri vinih, ki so se več kot tri mesece starala v lesenih sodih in so mlajša od enega leta, je najvišja vsebnost hlapnih kislin 0,85 grama na liter (14,17 miliekvivalenta na liter (meq/l)). Če se taka vina starajo več kot eno leto, je količina 0,9 grama na liter (15 meq/l), ki se poveča za 0,06 grama na liter (1 meq/l) za vsak odstotek vsebnosti alkohola nad 11 vol. %. Mejne vrednosti, določene v veljavni zakonodaji, ki se uporablja, se v nobenem primeru ne smejo preseči. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

„Ribeiro espumoso“ (belo vino in vino rosé)

Videz vina

Prozoren z drobnimi, enakomernimi mehurčki ter barvnimi odtenki od bledo rumene do zlate (peneča bela vina) ali malinasto rožnate do pomarančno rožnate barve (peneča vina rosé). Toni segajo od zelenih do zlatih odtenkov (peneča bela vina) in od vijoličnih do oranžnih odtenkov (peneča vina rosé), odvisno od starosti in načina proizvodnje.

Aromatične lastnosti vina

Aromatično kompleksna vina z jasnimi, drznimi aromami in srednjo do visoko intenzivnostjo, ki jih je mogoče opisati z nekaterimi od naslednjih deskriptorjev: zrelo, sveže in suho sadje, kvas, krušne drobtine, pečena živila, cvetje, med, marmelada, aromatična zelišča, rastline, balzam, začimbe in arome praženja.

Značilni okusi

Svež, uravnotežen in intenziven poln okus z ekstraktom, srednje do zelo krepko strukturo in volumnom; mehurčki so drobni, stalni, prijetni, mehki in kremasti, pookus je obstojen in srednje dolg do dolgotrajen.

| * | Če mejne vrednosti niso določene, je treba spoštovati veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,7 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,7

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

„Ribeiro tostado“ (belo in rdeče vino)

Videz vina

Prozoren z odtenki od jantarno rumene barve do barve mahagonija in zlatimi do kostanjevimi toni. Glede na starost in način proizvodnje se lahko pri rdečih vinih razvijejo svetlejši rdeči odtenki.

Aromatične lastnosti vina

Aromatično kompleksna vina z jasnimi, drznimi aromami in srednjo do visoko intenzivnostjo, ki jih je mogoče opisati z nekaterimi od naslednjih deskriptorjev: zrelo, sušeno, kandirano in suho sadje, med, aromatična zelišča, začimbe, balzam, arome praženja in pečenja ter listavci.

Značilni okusi

Sladek in uravnotežen okus z rahlo svežino, intenziven, velik volumen z oljnim občutkom, z ekstraktom in zelo polnim obstojnim pookusom, ki je posebno intenziven in dolgotrajen.

| * | Če mejne vrednosti niso določene, je treba spoštovati veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| * | Najvišja vsebnost žvepla: 200 mg/l pri rdečih vinih in 250 mg/l pri belih vinih. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 35 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

13

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

35

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

| — | Bela in rdeča vina
  Donos pri stiskanju ne sme preseči 72 litrov vina na vsakih 100 kg grozdja pri vinih, proizvedenih iz glavnih sort vinske trte: „Ribeiro castes“, „Ribeiro barrica“ in „Ribeiro espumoso“. Pri drugih vinih je količina 74 litrov vina na vsakih 100 kg grozdja.
  Vina „Ribeiro castes“ morajo biti proizvedena izključno iz glavnih sort.
  Vina „Ribeiro barrica“ so rdeča ali bela vina, ki se kadar koli v proizvodnem postopku hranijo v sodih z največjo prostornino 600 litrov in so proizvedena izključno iz glavnih sort vinske trte. |
| --- | --- |

—

Bela in rdeča vina

Donos pri stiskanju ne sme preseči 72 litrov vina na vsakih 100 kg grozdja pri vinih, proizvedenih iz glavnih sort vinske trte: „Ribeiro castes“, „Ribeiro barrica“ in „Ribeiro espumoso“. Pri drugih vinih je količina 74 litrov vina na vsakih 100 kg grozdja.

Vina „Ribeiro castes“ morajo biti proizvedena izključno iz glavnih sort.

Vina „Ribeiro barrica“ so rdeča ali bela vina, ki se kadar koli v proizvodnem postopku hranijo v sodih z največjo prostornino 600 litrov in so proizvedena izključno iz glavnih sort vinske trte.

| — | Peneče vino
  Zelo suha in popolnoma suha različica penečih vin sta proizvedeni samo iz glavnih sort vinske trte ter po tradicionalni metodi. |
| --- | --- |

—

Peneče vino

Zelo suha in popolnoma suha različica penečih vin sta proizvedeni samo iz glavnih sort vinske trte ter po tradicionalni metodi.

| — | „Tostado“
  Proizvedeno izključno iz glavnih rdečih ali belih sort, kot je ustrezno. Uporablja se postopek naravnega sušenja grozdja na zajetih območjih z ustreznimi značilnostmi, ki omogočajo primerno sušenje z naravnim prezračevanjem. Obdobje sušenja traja najmanj tri mesece. Grozdni mošt mora imeti najmanj 350 gramov sladkorjev na liter. Največji donos je 40 litrov vina na vsakih 100 kg sušenega grozdja. Izvede se postopek staranja v hrastovih ali češnjevih sodih na način, ki zagotavlja, da skupni čas stika z lesom ni krajši od šestih mesecev. Kadar je primerno, to vključuje obračanje med postopkom vrenja. Postopek staranja v steklenici ne sme biti krajši od treh mesecev. |
| --- | --- |

—

„Tostado“

Proizvedeno izključno iz glavnih rdečih ali belih sort, kot je ustrezno. Uporablja se postopek naravnega sušenja grozdja na zajetih območjih z ustreznimi značilnostmi, ki omogočajo primerno sušenje z naravnim prezračevanjem. Obdobje sušenja traja najmanj tri mesece. Grozdni mošt mora imeti najmanj 350 gramov sladkorjev na liter. Največji donos je 40 litrov vina na vsakih 100 kg sušenega grozdja. Izvede se postopek staranja v hrastovih ali češnjevih sodih na način, ki zagotavlja, da skupni čas stika z lesom ni krajši od šestih mesecev. Kadar je primerno, to vključuje obračanje med postopkom vrenja. Postopek staranja v steklenici ne sme biti krajši od treh mesecev.

Postopki gojenja

V novih nasadih je najmanjša gostota 3 000 trsov na hektar.

Pri letni rezi se uporabi rez na guyot, kordonska ali kotlasta rez ali rez na reznike.

Gojitvene oblike zajemajo špalirje ali kole.

(b)   Največji donosi

Glavne bele sorte vinske trte za vina „castes“, „barrica“ in „espumoso“

13 000 kg grozdja na hektar

Glavne bele sorte vinske trte za vina „castes“, „barrica“ in „espumoso“

93,6 hektolitra na hektar

Glavne bele sorte vinske trte za vino „tostado“

13 000 kg grozdja na hektar

Glavne bele sorte vinske trte za vino „tostado“

52 hektolitrov na hektar

Glavne rdeče sorte vinske trte za vino „tostado“

12 000 kg grozdja na hektar

Glavne rdeče sorte vinske trte za vino „tostado“

48 hektolitrov na hektar

Glavne bele in rdeče sorte za vina, ki niso navedena zgoraj

19 000 kg grozdja na hektar

Glavne bele in rdeče sorte za vina, ki niso navedena zgoraj

140,6 hektolitra na hektar

Sekundarne sorte

19 000 kg grozdja na hektar

Sekundarne sorte

140,6 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje vin, ki jih zajema označba porekla „Ribeiro“, zajema zemljišča v naslednjih občinah in krajih: občinah Ribadavia, Arnoia, Castrelo de Miño, Carballeda de Avia, Leiro, Cenlle, Beade, Punxín in Cortegada; krajevnih skupnostih Banga, Cabanelas in O Barón v občini O Carballiño; krajevnih skupnostih Pazos de Arenteiro, Albarellos, Laxas, Cameixa in Moldes v občini Boborás; krajih Santa Cruz de Arrabaldo in Untes v občini Ourense; krajih Puga, A Eirexa de Puga, O Olivar, vasi Feá y Celeirón in krajevni skupnosti Alongos v občini Toén ter vasi A Touza v občini San Amaro.

Vse navedene občine so v pokrajini Ourense v avtonomni skupnosti Galicija.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | FERRÓN |
| --- | --- |

FERRÓN

| | ALBARIÑO |
| --- | --- |

ALBARIÑO

| | MENCÍA |
| --- | --- |

MENCÍA

| | BRANCELLAO |
| --- | --- |

BRANCELLAO

| | CAÍÑO BLANCO |
| --- | --- |

CAÍÑO BLANCO

| | CAÍÑO BRAVO |
| --- | --- |

CAÍÑO BRAVO

| | TREIXADURA |
| --- | --- |

TREIXADURA

| | CAÍÑO TINTO |
| --- | --- |

CAÍÑO TINTO

| | SOUSÓN |
| --- | --- |

SOUSÓN

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | GODELLO |
| --- | --- |

GODELLO

| | LADO |
| --- | --- |

LADO

| | LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO |
| --- | --- |

LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO

| | CAÍÑO LONGO |
| --- | --- |

CAÍÑO LONGO

8.   Opis povezave

Vino

Okoliš je v tako imenovanem podnebno prehodnem območju Galicije, ki je nastalo zaradi kombinacije zavetja, ki ga zagotavljajo okoliške gore, in bližine Atlantskega oceana. Podnebje je zmerno in sredozemsko z vplivom Atlantskega oceana, ki ga omejujejo gorovja na zahodu območja. Gore okoliš varujejo pred nevihtami, ki z morja prodirajo v notranjost. Med pomembnimi značilnostmi so temperature, ki se med dnevom in nočjo bistveno razlikujejo, majhna količina padavin po opraševanju, neobdelana zemljišča, ki so predvsem granitna in imajo slabo poljsko kapaciteto, ter strm gorat teren.

Okoliš je komaj še primeren za vinogradništvo. Sadeži ne zorijo brez težav, vendar hkrati s fenolno zrelostjo dosežejo potrebno alkoholno zrelost. Na ta način se ohranja uravnotežena svežina, ki jo zagotavlja naravna kislost z vinsko kislino, ki prevladuje nad jabolčno kislino. Nekoliko celinska narava območja skupaj s prevladujočimi zračnimi tokovi pomeni veliko razliko v temperaturi med dnevom in nočjo. To prispeva k počasnemu zorenju, zaradi česar sta naravna svežina in aroma intenzivnejši.

Proizvajalci so izkoristili hribovit teren okoliša in vinograde zasadili na najugodneje usmerjenih pobočjih. V številnih primerih so zgradili terase, ki olajšajo skrb za vinsko trto in zagotavljajo večjo globino tal, tako da je človeški poseg v krajino zelo očiten. Proizvajalci so na ta način zagotovili, da rastline prejmejo dovolj sončne svetlobe in tako proizvedejo sladkor, potreben za proizvodnjo vina z dobro vsebnostjo alkohola. Kot je že bilo navedeno, je to območje, ki je komaj še primerno za vinogradništvo.

Drug temeljni vidik povezave med temi vini in območjem se nanaša na sorte vinske trte, ki so na voljo. To so večinoma sorte, ki se v tem okolišu tradicionalno gojijo, na drugih vinorodnih območjih pa so redke. Med njimi izstopa bela sorta treixadura, ki je najbolj značilna in razširjena na tem geografskem območju. Te sorte so popolnoma prilagojene okolju in so nastale s selekcijo, ki so jo proizvajalci izvajali v daljšem časovnem obdobju. Zaradi razmer v okolišu se iz teh sort, predvsem pa sorte treixadura, proizvajajo vina, ki so zelo aromatična in sadna ter imajo cvetlične note. Z vsebnostjo alkohola se izravnava vsebnost kislin, vina pa so zato sveža in uravnotežena.

Kakovostna peneča vina

Kakovostna peneča vina z označbo porekla „Ribeiro“ se proizvajajo po tradicionalni metodi. Njihove značilnosti so tesno povezane s posebnimi okoljskimi razmerami in uporabljenimi sortami vinske trte.

Za to okolje je značilno zmerno podnebje sredozemskega značaja z vplivi Atlantskega oceana. Temperature se med dnevom in nočjo bistveno razlikujejo, količina padavin po opraševanju pa je majhna. Tla imajo slabo poljsko kapaciteto, obkroža pa jih gorat teren. Na tem območju se vinogradništvo razvija v omejujočih razmerah, grozdje pa ne zori brez težav. Zato vinogradniki izkoriščajo hribovit teren območja tako, da vinograde umeščajo na pobočja z največjo izpostavljenostjo soncu. Razlika v temperaturi med dnevom in nočjo ugodno vpliva na počasno zorenje sadežev. Posledično se poveča naravna svežina in okrepi aroma teh penečih vin.

Vse uporabljene sorte vinske trte so avtohtone in prilagojene posebnim okoljskim razmeram okoliša. So rezultat postopka selekcije, ki so ga proizvajalci na tem območju izvajali dlje časa. Med njimi izstopa sorta treixadura, ki se goji najpogosteje, vendar sta za proizvodnjo teh vin zelo primerni tudi sorti loureiro in albariño. Tla in podnebne razmere tega okoliša pomenijo, da se lahko sorte trgajo zgodaj, takoj ko je doseženo pravo ravnovesje med sladkorjem in kislinami. Zato se lahko grozdje obira, ko doseže zmerno vsebnost sladkorja in razumno vsebnost kislin. To omogoča proizvodnjo uravnoteženih osnovnih vin, ki ne vsebujejo preveč alkohola, so pa zelo aromatična. Na drugih, bližnjih vinorodnih območjih bi praksa zgodnje trgatve zaradi omejevanja deleža alkohola v osnovnih vinih pomenila večjo vsebnost kislin, za to območje pa to ne velja. Glavni vzrok bi bila čezmerna vsebnost jabolčne kisline, ki bi zmanjšala kakovost proizvedenega vina.

Te sorte so genska dediščina velikega pomena. Različnim vrstam vina iz tega okoliša, zlasti penečim vinom, ki so zelo aromatična in sadna, daje edinstveno kakovost.

Vino iz sušenega grozdja („tostados“)

„Tostado del Ribeiro“ je vino, proizvedeno iz sušenega grozdja. Njegove posebne značilnosti so posledica surovin, uporabljenih za njegovo proizvodnjo, ter naravnih okoljskih razmer in posebnega načina proizvodnje, ki je rezultat znanja lokalnih proizvajalcev.

Surovine so sorte vinske trte, ki so na tem območju avtohtone in prilagojene posebnim okoljskim razmeram. Med njimi izstopa sorta treixadura, ki se goji najpogosteje in je najznačilnejša.

Za to okolje je značilno zmerno podnebje sredozemskega značaja z vplivi Atlantskega oceana. Temperature se med dnevom in nočjo bistveno razlikujejo, količina padavin po opraševanju pa je majhna. Neobdelana tla imajo slabo poljsko kapaciteto, obkroža pa jih gorat teren. Trte se gojijo na pobočjih, ki so najbolj izpostavljena soncu, da se omogoči ustrezno zorenje.

Območje je komaj še primerno za vinogradništvo, saj ustrezno zorenje grozdja ne poteka brez težav. Zorenje je mogoče le zato, ker so uporabljene sorte vinske trte prilagojene in se gojijo na skrbno usmerjenih parcelah. Zato je vino zelo posebno. Gre za sladko vino z območja, kjer naravne okoljske razmere običajno ne bi omogočale njegove proizvodnje.

Proizvodnja je mogoča zaradi tehnik, ki so jih lokalni proizvajalci razvili v daljšem časovnem obdobju. Ko je grozdje potrgano, začnejo proizvajalci izvajati zapleten postopek zorenja grozdov v pokritih prostorih z naravnim prezračevanjem. Sorta treixadura je zlasti primerna za sušenje, saj je njena kožica debelejša in odpornejša od kožice drugih sort. Zato je primernejša za naravni postopek sušenja.

Poleg tega so jeseni v tem podnebju bolj sušne, kot bi se pričakovalo glede na bližino Atlantskega oceana. Razlog za to je zaščitna pregrada v obliki gora, ki območje obdajajo na zahodu. Ti pogoji prispevajo k postopku sušenja. Grozdje ni izpostavljeno čezmerno visokim stopnjam relativne vlažnosti, ki bi upočasnile postopek naravne dehidracije in povečale tveganje ožiga. Poleg tega so jesenske temperature zmerne, kar prispeva k postopku sušenja. Območja, ki ležijo dlje od morja, imajo prednost nižje vlažnosti okolja, slabost pri tem pa je, da nizke temperature otežujejo naravno sušenje.

Rezultat tega postopka je sladko in uravnoteženo vino s skupno vsebnostjo sladkorja več kot 120 gramov na liter, ki je zelo značilno za vinorodno kulturo okoliša. Je zelo cenjeno, njegova proizvodnja je draga, uživa pa velik ugled.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja

Prevoz in stekleničenje vina zunaj območja proizvodnje lahko poslabšata kakovost vina, kar lahko povzroči redukcijsko-oksidacijsko reakcijo, spremembe temperature itn. Tveganje z razdaljo narašča. Stekleničenje na območju porekla omogoča ohranjanje lastnosti in kakovost proizvoda. Zaradi navedenega ter izkušenj in poglobljenega znanja o posebnih lastnostih vin, ki so jih vinske kleti z območja označbe porekla „Ribeiro“ pridobile v daljšem obdobju, je potrebno stekleničenje na območju porekla. Zato se ohranijo vse fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti teh vin.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja

Etikete ustekleničenih vin vključujejo logotip in ime označbe porekla.

Za vina z označbo porekla „Ribeiro“, ki se proizvajajo iz glavnih sort, je dovoljeno na etikete, embalažo in reklamno gradivo vključiti naslednje izraze: „castes“, „barrica“, „espumoso“ in „tostado“, kot je ustrezno.

Na etikete vin, ki niso opredeljena kot „castes“, „barrica“, „espumoso“ ali „tostado“, ni dovoljeno vključiti izrazov „caste“ in „autóctonas“ ter imena katere koli glavne sorte. Prav tako ni dovoljena uporaba katerega koli drugega izraza, ki bi lahko potrošnika zavajal glede značilnosti vina, zlasti izrazov, ki bi lahko povzročili zamenjavo z vini kategorij „Ribeiro castes“, „Ribeiro barrica“, „Ribeiro espumoso“ in „Ribeiro tostado“.

Etikete vin iz kategorij „castes“ in „barrica“ morajo vključevati leto trgatve.

Na embalaži mora biti oštevilčena oznaka kakovosti ali sprednja/zadnja etiketa, ki jo izda regulativni odbor. Nalepiti jo je treba v ustrezni vinski kleti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/DOP_RIBEIRO_Pliego_Condiciones_octubre_2019_definitivo-C.pdf

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 11.6.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 196/45

---

Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU

Zahtevek naročnika

(2020/C 196/10)

Komisija je 3. decembra 2019 prejela zahtevek v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1). Prvi delovni dan po prejemu zahtevka je bil 4. december 2019.

Ta zahtevek vlaga družba ENEL Green Power in se nanaša na dejavnosti v zvezi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Italiji.

Člen 34 Direktive 2014/25/EU določa: „Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti iz členov 8 do 14, če lahko država članica ali naročniki, ki vložijo zahtevek v skladu s členom 35, izkažejo, da je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen; prav tako se ne uporablja za projektne natečaje, ki so organizirani za izvajanje take dejavnosti na zadevnem geografskem območju.“ Ocena neposredne izpostavljenosti konkurenci, ki se lahko opravi v okviru Direktive 2014/25/EU, ne posega v polno uporabo konkurenčnega prava.

Komisija mora v roku 105 delovnih dni od zgoraj navedenega delovnega dneva sprejeti sklep o tem zahtevku. Začetni rok se je tako iztekel 29. aprila 2020.

V skladu s točko 2 Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU lahko Komisija od države članice ali zadevnega naročnika ali pristojnega neodvisnega nacionalnega organa ali katerega koli drugega pristojnega nacionalnega organa zahteva, naj v ustreznem roku predloži vse potrebne informacije ali dopolni oziroma pojasni dane informacije. Komisija je 6. februarja 2020 pozvala italijanske organe, naj najpozneje do 20. februarja predložijo dodatne informacije. Odgovor italijanskih organov je bil prejet 6. marca 2020.

Glede na sedanje razmere in posledice pandemije COVID 19 sta se vložnik in Komisija dogovorila, da bi bilo treba sklep Komisije sprejeti do 15. julija 2020.

V skladu s členom 35(5) Direktive 2014/25/EU se nadaljnji zahtevki v zvezi z enako dejavnostjo v Italiji, ki so vloženi pred potekom roka v zvezi s tem zahtevkom, ne štejejo za nove postopke in se obravnavajo v okviru tega zahtevka.

---

(1)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

---