# Službeni list C 196/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 196 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.11. lipnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 196

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.11. lipnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2020/C 196/01 | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, naslovljeni Osnaživanje trenera povećanjem mogućnosti za stjecanje vještina i kompetencija | 1 |
| 2020/C 196/02 | Zaključci Vijeća o temi Svemir za održivu Europu | 8 |
| | Europska komisija |
| 2020/C 196/03 | Tečajna lista eura — 10. lipnja 2020. | 12 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2020/C 196/01

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, naslovljeni Osnaživanje trenera povećanjem mogućnosti za stjecanje vještina i kompetencija

1

2020/C 196/02

Zaključci Vijeća o temi Svemir za održivu Europu

8

Europska komisija

2020/C 196/03

Tečajna lista eura — 10. lipnja 2020.

12

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 196/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 196/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 196/06 | Obavijest izvoznicima o primjeni sustava registriranih izvoznika (sustav REX) u Europskoj uniji za potrebe njezina Sporazuma o slobodnoj trgovini s Vijetnamom | 16 |
| 2020/C 196/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 17 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 196/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |
| 2020/C 196/09 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 33 |
| 2020/C 196/10 | Obavijest o zahtjevu u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU Zahtjev naručitelja | 45 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 196/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

13

2020/C 196/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

15

2020/C 196/06

Obavijest izvoznicima o primjeni sustava registriranih izvoznika (sustav REX) u Europskoj uniji za potrebe njezina Sporazuma o slobodnoj trgovini s Vijetnamom

16

2020/C 196/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

17

DRUGI

Europska komisija

2020/C 196/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

2020/C 196/09

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

33

2020/C 196/10

Obavijest o zahtjevu u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU Zahtjev naručitelja

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/1

---

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, naslovljeni „Osnaživanje trenera povećanjem mogućnosti za stjecanje vještina i kompetencija”

(2020/C 196/01)

VIJEĆE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PREPOZNAJU DA:

| 1. | Sport je zahvaljujući svojoj socijalnoj i društvenoj dimenziji prepoznat kao važan alat za zdravlje, obrazovanje, razvoj vještina, promicanje vrijednosti i socijalne uključenosti, a zahvaljujući zapošljavanju i volonterskim aktivnostima ima važnu društvenu i gospodarsku vrijednost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Treniranje, bez obzira na to provode li ga volonteri ili zaposleni ili samozaposleni treneri, ima znatan utjecaj na sportaše i sudionike u sportu i u smislu procesa njihova neposrednog treniranja i učenja i u smislu njihova osobnog razvoja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Treneri mogu doprinijeti rješavanju društvenih izazova povezanih s tjelesnom aktivnošću i dobrobiti, olakšati stjecanje socijalnih i drugih ključnih vještina, promicati pošteno postupanje i zagovarati etičke vrijednosti među svim članovima društva. To posebno dolazi do izražaja u vremenima zdravstvenih kriza, kao što je pandemija bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U području sporta posjedovanje vještina i kompetencija ključno je za osobno ispunjenje, zapošljivost i profesionalni razvoj svih trenera kako bi bili spremni uspješno odgovoriti na različite izazove s kojima se suočavaju u svakodnevnom radu, kao i na rastuća očekivanja društva. To je jednako važno i za osiguravanje sigurnosti sportaša i sudionika u sportu, održavanje motivacije sudionika za zdrav i aktivan način života, razvijanje njihovih vještina i kompetencija te promicanje vrijednosti sporta. Treneri s odgovarajućim vještinama i kompetencijama mogu doprinijeti razvoju strukturiranijeg okvira za tjelesnu aktivnost i sportski sektor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | U Planu rada Europske unije u području sporta (2017.–2020.) (1) sport i društvo, a posebno uloga trenera i važnost njihovih kvalifikacija i kompetencija, prepoznati su kao jedna od prioritetnih tema za suradnju EU-a u području sporta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | U Preporuci Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (2) ističe se da se potporom koja se pruža ljudima diljem Europe u stjecanju vještina i kompetencija potrebnih za osobno ispunjenje, zdravlje, zapošljivost i socijalnu uključenost doprinosi jačanju otpornosti Europe u doba brzih i korjenitih promjena. |
| --- | --- |

6.

| 7. | U Međunarodnoj povelji o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu (3) naglašava se da sve osoblje koje preuzima profesionalnu odgovornost za tjelesni odgoj, tjelesnu aktivnost i sport mora imati odgovarajuće kvalifikacije, osposobljavanje i pristup kontinuiranom profesionalnom razvoju. Trenerima volonterima, dužnosnicima i pomoćnom osoblju trebalo bi ponuditi odgovarajuće osposobljavanje i superviziju. Trebale bi biti široko dostupne specifične mogućnosti za uključivo i prilagodljivo osposobljavanje na svim razinama sudjelovanja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prema studiji iz 2016. o sportskim kvalifikacijama stečenima putem sportskih organizacija i obrazovnih ustanova (4), Europska unija, države članice i sportske organizacije prepoznaju da u sportskom sektoru postoji potreba za povećanjem kvalitete i broja osoba s boljim kvalifikacijama. Ta je potreba povezana s povećanjem svijesti o ulozi sporta u društvu do kojeg je došlo u posljednje vrijeme. |
| --- | --- |

8.

| 9. | U Zaključcima Vijeća o ulozi trenera u društvu (5) ističe se da je rad trenera povezan s odgovornošću, vještinama i kompetencijama, a jedno od ondje navedenih pitanja odnosi se na širenje mogućnosti trenera za cjeloživotno učenje i obrazovanje. U tom su pogledu države članice pozvane da podupru razvoj sustava prethodnog učenja i cjeloživotnog učenja te da u okviru sportskog obrazovnog sustava promiču pristup zasnovan na ishodima učenja koji se temelji na ciljevima nacionalnih kvalifikacijskih okvira (NKO) i Europskog kvalifikacijskog okvira (EKO) te, kada je to primjereno, uključivanje trenerskih kvalifikacija u NKO-ove, uz upućivanje na EKO (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | U Zaključcima Vijeća o pristupu sportu za osobe s invaliditetom (7) države članice pozivaju se da podupiru daljnje obrazovanje i osposobljavanje nastavnika tjelesnog odgoja, trenera, drugog sportskog osoblja i volontera općenito kako bi im se omogućilo da osobe s invaliditetom uključe u različite aktivnosti tjelesnog odgoja ili sportske aktivnosti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | U zaključcima Vijeća o zaštiti djece u sportu (8) države članice pozivaju se, među ostalim, da razmotre uvođenje i jačanje mjera za početno i kontinuirano obrazovanje i osposobljavanje namijenjenih trenerima kako bi se spriječilo fizičko i emocionalno nasilje i zlostavljanje. |
| --- | --- |

11.

| 12. | U Smjernicama o minimalnim zahtjevima u pogledu vještina i kompetencija trenera (9), koje je pripremila Komisijina Stručna skupina za razvoj vještina i ljudskih resursa, navode se osnovne kompetencije koje bi trener trebao posjedovati. |
| --- | --- |

12.

UZIMAJUĆI U OBZIR SLJEDEĆE:

| 13. | U državama članicama sustavi obrazovanja i osposobljavanja trenera odgovornost su različitih institucija ili organizacija i stoga se međusobno razlikuju. U tom se kontekstu mora poštovati uloga socijalnih partnera u svakoj državi članici, u skladu s nacionalnim praksama. |
| --- | --- |

13.

| 14. | U državama članicama postoje različite vrste i razine angažmana trenera – od volontera do zaposlenih i samozaposlenih trenera, od onih koji se bave sportom na lokalnoj razini do onih koji rade u profesionalnom sportu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Unatoč problemu neujednačene metodologije i izostanku sustavnog prikupljanja podataka o broju i vrstama trenera na razini EU-a, dostupne su određene brojke i procjene koje daju sliku stanja. Prema dostupnim podacima zaposlenost u sportu u EU-u između 2011. i 2018. porasla je (10). Međutim, u podatke nisu uključeni treneri koji su angažirani kao volonteri. U isto vrijeme volontiranje postaje sve važnije, a treneri volonteri u EU-u brojni su i sveprisutni. Procjenjuje se da bi u cijeloj Europi moglo biti aktivno čak između 5 i 9 milijuna trenera, koji u svojem radu vjerojatno dopru do između 50 i 100 milijuna sudionika u sportu (11). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Promjene i izazovi u društvu i sportu, kao što su demografska pitanja, pandemije i druge zdravstvene krize, sjedilački način života, nove metode treniranja (uključujući inovacije i tehnološke promjene), kretanja povezana sa zaštitom integriteta sporta te uloga koju treneri imaju u obrazovanju i socijalnoj uključenosti naglašavaju potrebu za pružanjem odgovarajućeg obrazovanja i osposobljavanja kako bi se trenerima omogućilo da se uspješno nose s tim novim izazovima. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Poticanje posebnih skupina ljudi (12) na sudjelovanje u sportu zahtijeva određene specifične vještine i kompetencije, posebno u pogledu sigurnog okružja, fizičkog i mentalnog zdravlja te dobrobiti sportaša i sudionika u sportu. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Razine sudjelovanja u sportu i tjelesnoj aktivnosti opadaju (13). To može biti povezano i s različitim izazovima u vezi s urbanizacijom i nedostatkom zelenih urbanih područja, demografijom i načinom života. Cilj povećanja razine tjelesne aktivnosti u europskom društvu može značiti da će se sportski sektor, a s njime i treneri, naći pod pritiskom i pred zahtjevima. Stoga bi trebalo ojačati kapacitete trenera za motiviranje građana na bavljenje sportom i tjelesnim aktivnostima te za podupiranje zdravlja i dobrobiti građana i voditi računa o potrebi za razvojem novih programa za tjelesnu aktivnost i trenerskih praksi prilagođenih potrebama društva koje se mijenja i razdobljima zdravstvenih kriza, poput pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

18.

PREPOZNAJUĆI DA:

| 19. | Zahtjevi u pogledu osposobljavanja i kvalifikacija za trenere razlikuju se i među državama članicama i među različitim sportskim organizacijama, a pružatelji obrazovnih usluga nude različite obrazovne programe za trenere. Treneri vještine i kompetencije mogu steći formalnim obrazovanjem te neformalnim i informalnim učenjem. Situacija u vezi sa sustavima priznavanja i vrednovanja neformalnog i informalnog učenja također se razlikuje među državama članicama. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Na razini EU-a obrazovna dimenzija u sportu podupire se u okviru programa Erasmus+, pilot-projekata i pripremnih djelovanja te drugih financijskih instrumenata. Projektima se pružaju mogućnosti za učenje, razmjene i mobilnost, kao i poboljšanje vještina i kompetencija trenera, posebno razmjenom i razvojem dobrih praksi. |
| --- | --- |

20.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA, UZIMAJUĆI PRITOM U OBZIR NAČELO SUPSIDIJARNOSTI, NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA:

| 21. | u suradnji sa sportskim pokretom podignu svijest o ulozi trenera u sportu i društvu te o važnosti vještina i kompetencija koje su neophodne za treniranje i koje mogu potaknuti uvažavanje i priznavanje vrijednog rada trenera; |
| --- | --- |

21.

| 22. | u suradnji sa sportskim pokretom povećaju mogućnosti za obrazovanje i stjecanje vještina i kompetencija za trenere volontere te za zaposlene i samozaposlene trenere, vodeći pritom računa o rodnoj ravnopravnosti i raznolikosti pri treniranju, vrsti i razini angažmana, odgovornostima te stečenim kvalifikacijama, vještinama i kompetencijama, te da trenere motiviraju da iskoriste ponuđene mogućnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potaknu suradnju između sportskog i obrazovnog sektora na razvoju obrazovnih programa i programa osposobljavanja za trenere, uzimajući u obzir, među ostalim, potrebe tržišta rada i mogućnosti koje nude tehnologija, digitalni alati i inovacije. Trebalo bi voditi računa o provedbi programâ u razdobljima zdravstvenih kriza, kao što je pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prema potrebi, potaknu sportski sektor da osmisli tečajeve ili module za obrazovanje i osposobljavanje usmjerene na opće primjenjive trenerske vještine, kao što su upravljanje, pedagogija, integritet i sigurnost, i da te tečajeve organizira za trenere u svim vrstama i granama sporta kako bi se potaknula suradnja i učenje među različitim sportovima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | u suradnji sa sportskim pokretom promiču priznavanje i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja u sportu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | razmjenjuju iskustva i podupru, kada je to primjereno, uključivanje trenerskih kvalifikacija u NKO-ove u okviru provedbe EKO-a, što može doprinijeti službenom priznavanju profesije trenera te mobilnosti osoba koje se obrazuju i radnika unutar EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | promiču mogućnosti koje nude moderne tehnologije u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, kao što je internetsko učenje, kao dopunu tradicionalnim metodama, kako bi se potrebne vještine i kompetencije pružile većem broju trenera, vodeći pritom računa o financijskom učinku koji upotreba modernih tehnologija može imati na trenere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | promiču vještine i kompetencije trenera kao sastavni dio pružanja sigurnih uvjeta treniranja svim sportašima i sudionicima u sportu, među ostalim i posebnim skupinama ljudi, prilagođenih njihovim različitim potrebama, sposobnostima i kapacitetima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potaknu sportski pokret da trenerima omogući posjedovanje vještina i kompetencija koje su im potrebne za rad s posebnim skupinama ljudi, posebno u pogledu sigurnog okružja, doprinosa fizičkom i mentalnom zdravlju te dobrobiti sportaša i sudionika u sportu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potaknu obrazovne mogućnosti za sve trenere, i to, kada je to primjereno, u okviru nacionalnih i/ili podnacionalnih strategija i mjera u području sporta i tjelesnih aktivnosti korisnih za zdravlje, uzimajući u obzir obrazovne potrebe trenera, zahtjeve profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini, potrebe i sposobnosti sportaša i sudionika u sportu te rodnu perspektivu. |
| --- | --- |

30.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA, U OKVIRIMA SVOJEG PODRUČJA NADLEŽNOSTI I UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

| 31. | nastave podupirati obrazovnu dimenziju sporta poboljšavanjem obrazovanja, programa osposobljavanja i mogućnosti za učenje za trenere, što uključuje rad s posebnim skupinama ljudi i rad u vremenima zdravstvenih kriza, kao što je kriza prouzročena bolešću COVID-19. U vezi s time trebalo bi uzeti u obzir i mogućnosti koje nude tehnologija, digitalni alati i inovacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | promiču i podupiru, na nacionalnoj i europskoj razini, dostupnost diversificiranih načina učenja i obrazovanja u cijelom sportskom sektoru te promiču neformalno učenje na internetu i izvan njega kao mogućnost da treneri da steknu potrebno osposobljavanje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | putem relevantnih programa, fondova i instrumenata EU-a podupiru osposobljavanje, mobilnost u svrhu učenja i zapošljivost trenera te potiču suradnju sa svim dionicima na učinkovitoj upotrebi tih instrumenata kao priliku za poboljšanje obrazovanja i osposobljavanja trenera, olakšavanje razmjene najboljih praksi i za razmjenu informacija o postojećim projektima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | u suradnji sa sportskim pokretom promiču provedbu Smjernica o minimalnim zahtjevima u pogledu vještina i kompetencija trenera među svim relevantnim dionicima u sportskom sektoru; |
| --- | --- |

34.

| 35. | u suradnji sa svim relevantnim dionicima razmotre podupiranje razvoja usporedivih sustavâ prikupljanja podataka s ciljem stjecanja uvida u ukupan broj osoba uključenih u provedbu treniranja i vrste i razine njihova angažmana, kao i kvalitativnih studija o njihovoj razini kvalifikacija, obrazovnim potrebama i drugim relevantnim pitanjima. U tom bi se smislu, kada su relevantni, mogli iskoristiti svi postojeći instrumenti, uključujući Europass; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podupiru, promiču i šire studije i publikacije o obrazovnim mogućnostima za trenere i sustavima obrazovanja trenera; |
| --- | --- |

36.

| 37. | promiču relevantne aktivnosti, uključujući razmjenu informacija i iskustava među oblikovateljima politika i dionicima u sportu s ciljem promicanja minimalnih zahtjeva u pogledu vještina i kompetencija, priznavanja prethodnog učenja utemeljenog na ishodima učenja te razvoja sustava cjeloživotnog učenja za trenere, uključujući volontere. |
| --- | --- |

37.

POZIVAJU SPORTSKI POKRET DA:

| 38. | pri izradi strateških dokumenata, izradi novih i ažuriranju postojećih programa obrazovanja i osposobljavanja trenera, uključujući trenere volontere te zaposlene i samozaposlene trenere, uzme u obzir smjernice o minimalnim zahtjevima u pogledu vještina i kompetencija trenera; |
| --- | --- |

38.

| 39. | osmisli programe za stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za rad s posebnim skupinama te osigura da treneri posjeduju odgovarajuće kvalifikacije u pogledu doprinosa sigurnom okružju, fizičkog i mentalnog zdravlja te dobrobiti sportaša i sudionika u sportu, među ostalim u vremenima zdravstvenih kriza, kao što je pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

39.

| 40. | u suradnji s odgovarajućim institucijama na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini poboljša međusektorsku suradnju kako bi se u svakodnevnom radu primjenjivale nove spoznaje i metode te uključi sektor istraživanja i inovacija u razvoj programa obrazovanja i osposobljavanja trenera. S tim u vezi neka potiče suradnju između trenera i znanstvene zajednice radi promicanja prilagođenog prijenosa znanstvenih istraživanja u svakodnevni rad trenera; |
| --- | --- |

40.

| 41. | promiče obrazovanje i osposobljavanje trenera te njihovo stjecanje potrebnih vještina i kompetencija kao prednosti za sportske organizacije. U tom pogledu neka potiče trenere na sudjelovanje u aktivnostima cjeloživotnog učenja, među ostalim u trenerskom osposobljavanju na terenu i mogućnostima koje nude moderne tehnologije kao dodana vrijednost u obrazovanju, kao i u procesu sportskog treninga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | iskoristi relevantne fondove i programe EU-a kako bi povećao mogućnosti i kvalitetu obrazovanja i osposobljavanja za trenere, uključujući volontere te zaposlene i samozaposlene trenere. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  SL C 189, 15.6.2017., str. 5.

(2)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

(3)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000235409.

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1.

(5)  SL C 423, 9.12.2017., str. 6.

(6)  Preporuka Vijeća o od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje.

(7)  SL C 192, 7.6.2019., str. 18.

(8)  SL C 419, 12.12.2019., str. 1.

(9)  U Zaključcima Vijeća o ulozi trenera u društvu (2017.) Europska komisija pozvana je da razmotri uključivanje izrade smjernica o osnovnim zahtjevima u pogledu vještina i kompetencija trenera u rad Komisijine Stručne skupine za razvoj vještina i ljudskih resursa.

(10)  Prema podacima Eurostata (Employment in sport – internetska stranica Statistics Explained, 2019.), zaposlenost u sportu porasla je za 3,2 % između 2013. i 2018. u smislu prosječne godišnje stope rasta. Projekt ESSA – SPORT iz 2019. pokazao je da je kumulativna stopa rasta između 2011. i 2018. bila 19,2 %, a stopa rasta za sportske trenere, instruktore i dužnosnike 85,2 %.

(11)  Projekt CoachLearn, 2015.

(12)  Vidjeti definiciju u Prilogu.

(13)  Special Eurobarometer 472 Report: Sport and physical activity (Posebno izvješće Eurobarometra 472: Sport i tjelesna aktivnost), ožujak 2018.

---

PRILOG

Definicije

Za potrebe ovih zaključaka primjenjuju se sljedeće definicije:

„Treneri” su osobe koje planiraju i realiziraju sportske treninge uz primjenu vještina i znanja koji se na siguran način mogu prikazati u svrhu izvedbe, rekreacije i zdravlja (1).

„Posebne skupine ljudi” mogu, među ostalim, uključivati djecu, mlade, starije građane, osobe s invaliditetom, osobe u nepovoljnom položaju i osobe sa zdravstvenim problemima, bez obzira na spol i etničko podrijetlo.

Referentni dokumenti

Pri usvajanju ovih zaključaka Vijeće posebno podsjeća na sljedeće:

| — | Special Eurobarometer on Volunteering and Intergenerational Solidarity (Posebno izvješće Eurobarometra: Volontiranje i međugeneracijska solidarnost), listopad 2011. |
| --- | --- |

—

Special Eurobarometer on Volunteering and Intergenerational Solidarity (Posebno izvješće Eurobarometra: Volontiranje i međugeneracijska solidarnost), listopad 2011.

| — | Special Eurobarometer 472 Report: Sport and physical activity (Posebno izvješće Eurobarometra 472: Sport i tjelesna aktivnost), ožujak 2018.
  projekt CoachLearn, http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf |
| --- | --- |

—

Special Eurobarometer 472 Report: Sport and physical activity (Posebno izvješće Eurobarometra 472: Sport i tjelesna aktivnost), ožujak 2018.

projekt CoachLearn, http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

| — | Zaključke Vijeća o ulozi trenera u društvu (SL C 423, 9.12.2017., str. 6.) |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća o ulozi trenera u društvu (SL C 423, 9.12.2017., str. 6.)

| — | Zaključke Vijeća o povećanju uloge sporta na lokalnoj razini u razvoju transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima (SL C 172, 27.5.2015., str. 8.) |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća o povećanju uloge sporta na lokalnoj razini u razvoju transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima (SL C 172, 27.5.2015., str. 8.)

| — | Zaključke Vijeća o zaštiti djece u sportu (SL C 419, 12.12.2019., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća o zaštiti djece u sportu (SL C 419, 12.12.2019., str. 1.)

| — | Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission (Mapiranje i analiza obrazovnih programa za trenere iz rodne perspektive: izvješće Europskoj komisiji), ECORYS, 2017. |
| --- | --- |

—

Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission (Mapiranje i analiza obrazovnih programa za trenere iz rodne perspektive: izvješće Europskoj komisiji), ECORYS, 2017.

| — | Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission (Mapiranje pristupa sportu za osobe s invaliditetom), ECORYS, 2018. |
| --- | --- |

—

Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission (Mapiranje pristupa sportu za osobe s invaliditetom), ECORYS, 2018.

| — | projekt ESSA-Sport, 2019. https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available |
| --- | --- |

—

projekt ESSA-Sport, 2019. https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available

| — | Europsku komisiju, Glavnu upravu za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062 |
| --- | --- |

—

Europsku komisiju, Glavnu upravu za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062

| — | Međunarodnu povelju o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu, Unesco, SHS/2015/PI/H/14 REV |
| --- | --- |

—

Međunarodnu povelju o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu, Unesco, SHS/2015/PI/H/14 REV

| — | Rezoluciju Vijeća o Novom programu vještina za uključivu i konkurentnu Europu (SL C 467, 15.12.2016., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Vijeća o Novom programu vještina za uključivu i konkurentnu Europu (SL C 467, 15.12.2016., str. 1.)

| — | Study on sport qualifications acquired through sport organisations and (sport) educational institutes (Studija o sportskim kvalifikacijama stečenima putem sportskih organizacija i (sportskih) obrazovnih ustanova, Europska komisija, 2016. (2) |
| --- | --- |

—

Study on sport qualifications acquired through sport organisations and (sport) educational institutes (Studija o sportskim kvalifikacijama stečenima putem sportskih organizacija i (sportskih) obrazovnih ustanova, Europska komisija, 2016. (2)

| — | Rezoluciju Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada Europske unije u području sporta (1. srpnja 2017. – 31. prosinca 2020.) (SL C 189, 15.6.2017., str. 5.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada Europske unije u području sporta (1. srpnja 2017. – 31. prosinca 2020.) (SL C 189, 15.6.2017., str. 5.)

| — | Direktivu 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.) |
| --- | --- |

—

Direktivu 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.)

| — | Direktivu 2013/55/EU o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (SL L 354, 28.12.2013., str. 132.) |
| --- | --- |

—

Direktivu 2013/55/EU o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (SL L 354, 28.12.2013., str. 132.)

| — | Preporuku Vijeća o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (SL C 189, 15.6.2017., str. 15.) |
| --- | --- |

—

Preporuku Vijeća o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (SL C 189, 15.6.2017., str. 15.)

| — | Preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (SL C 189, 4.6.2018., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (SL C 189, 4.6.2018., str. 1.)

| — | Zaključke Vijeća i predstavnika vladâ država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o sportu kao platformi za socijalnu uključenost putem volontiranja (SL C 189, 15.6.2017., str. 40.) |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća i predstavnika vladâ država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o sportu kao platformi za socijalnu uključenost putem volontiranja (SL C 189, 15.6.2017., str. 40.)

| — | Zaključke Vijeća o pristupu sportu za osobe s invaliditetom (SL C 192, 7.6.2019., str. 18.). |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća o pristupu sportu za osobe s invaliditetom (SL C 192, 7.6.2019., str. 18.).

---

(1)  Definicija trenera kako je dogovorena u zaključcima Vijeća o ulozi trenera u društvu.

(2)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1.

---

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/8

---

Zaključci Vijeća o temi „Svemir za održivu Europu”

(2020/C 196/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

PODSJEĆAJUĆI NA:

| A | Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se uspostavlja nadležnost EU-a u svemiru (1); |
| --- | --- |

A

Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se uspostavlja nadležnost EU-a u svemiru (1);

| B | komunikaciju Komisije naslovljenu „Svemirska strategija za Europu” od 26. listopada 2016. (2) i zaključke Vijeća naslovljene „Svemirska strategija za Europu” od 30. svibnja 2017. (3); |
| --- | --- |

B

komunikaciju Komisije naslovljenu „Svemirska strategija za Europu” od 26. listopada 2016. (2) i zaključke Vijeća naslovljene „Svemirska strategija za Europu” od 30. svibnja 2017. (3);

| C | Zaključke Vijeća o svemiru kao pokretaču od 28. svibnja 2019. (4); |
| --- | --- |

C

Zaključke Vijeća o svemiru kao pokretaču od 28. svibnja 2019. (4);

| D | ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), posebno 4. cilj – kvalitetno obrazovanje, 5. cilj – rodna ravnopravnost, 6. cilj – dostojan rad i gospodarski rast, 9. cilj – industrija, inovacije i infrastruktura, 10. cilj – smanjenje nejednakosti, 13. cilj – klimatska politika, 14. cilj – život pod vodom, 15. cilj – život na kopnu i 17. cilj – partnerstva za ciljeve (5); |
| --- | --- |

D

ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), posebno 4. cilj – kvalitetno obrazovanje, 5. cilj – rodna ravnopravnost, 6. cilj – dostojan rad i gospodarski rast, 9. cilj – industrija, inovacije i infrastruktura, 10. cilj – smanjenje nejednakosti, 13. cilj – klimatska politika, 14. cilj – život pod vodom, 15. cilj – život na kopnu i 17. cilj – partnerstva za ciljeve (5);

| E | načela sadržana u Ugovoru o načelima koja uređuju djelatnosti država na istraživanju i iskorištavanju svemira, uključujući Mjesec i druga nebeska tijela. |
| --- | --- |

E

načela sadržana u Ugovoru o načelima koja uređuju djelatnosti država na istraživanju i iskorištavanju svemira, uključujući Mjesec i druga nebeska tijela.

Svemir za dugoročan održiv razvoj

| 1. | ISTIČE potrebu za promicanjem razvoja održivog europskog svemirskog sektora kako bi se ispunili zahtjevi budućih naraštaja i zajamčila europska konkurentnost; PREPOZNAJE sve veću stratešku važnost svemirskog sektora; POTVRĐUJE da svemirski sektor prolazi proces brze preobrazbe zbog sve veće ponude i potražnje za proizvodima i uslugama povezanima sa svemirom, kao i zbog tehnoloških promjena i pojave takozvanog „novog svemira” koji prate novi akteri, širok raspon primjena u različitim gospodarskim aktivnostima [...] i veća ulaganja privatnog sektora, uz povećanu interakciju među vladama, među ostalim putem svemirskih agencija, međuvladinih organizacija, privatnog sektora, sveučilišta, istraživačkih organizacija i društva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | PREPOZNAJE kratkoročne, srednjoročne i dugoročne posljedice trenutačne pandemije bolesti COVID-19 na svjetskoj razini i NAGLAŠAVA potrebu za nadovezivanjem na stečena iskustva; ISTIČE mogući doprinos svemirskih tehnologija i usluga kao odgovor na tu situaciju i NAGLAŠAVA važnost svemirskog sektora u ponovnom pokretanju gospodarstva prema održivoj budućnosti i otpornijem društvu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ISTIČE da svemirski sektor nudi brojne mogućnosti za potporu dugoročnom održivom rastu promicanjem društvenih i gospodarskih koristi, među ostalim u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a, Okvirom iz Sendaija (6), Pariškim sporazumom (7) i strateškim prioritetima EU-a kao što je stup socijalnih prava EU-a (8), te donošenjem informiranih odluka, kao i za poboljšanje javnih politika u svim sektorima i ISTIČE da znanost o Zemlji te europski svemirski podaci, usluge i tehnologije mogu doprinijeti europskom zelenom planu (9) i omogućiti Europi da postane svjetski predvodnik u prijelazu na održiv svijet, ponuditi rješenja za društvene izazove i očuvati rad prirodnih ekosustava u korist budućih generacija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ISTIČE važnost održivosti svemirskih aktivnosti zbog njihove uloge u ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja; NAGLAŠAVA da su za osiguravanje dugoročne održivosti svemirskog okruženja potrebne šira međunarodna suradnja i razmjena informacija kako bi se očuvalo operativno, održivo i sigurno svemirsko okruženje; POTIČE dobrovoljnu provedbu smjernica UN-a za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ISTIČE da su zbog svjetske konkurencije i novih modela održivog rasta potrebne bitne transformacije u smislu industrijske organizacije, lanca opskrbe, radnih mjesta i vještina, među ostalim u svemirskom sektoru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | PREPOZNAJE da se svemirskim programom EU-a, u sinergiji s programom Obzor Europa i zajedno s programima Europske svemirske agencije (ESA) i Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT) te aktivnostima država članica, u okviru njihovih uloga i odgovornosti, Europi pomaže da ostane vodeći međunarodni akter, traženjem odgovora na razne društvene izazove i jačanjem konkurentnosti europske svemirske industrije duž cijelog lanca vrijednosti, a posebno rješavanjem problema ovisnosti o ključnim tehnologijama, na tržištima koja se brzo razvijaju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | PREPOZNAJE važnost poticanja uzajamnog obogaćivanja i korisnih popratnih učinaka između svemirskog i nesvemirskog sektora, uzimajući u obzir sposobnosti MSP-ova i novoosnovanih poduzeća da izgrade održivu, otpornu i prilagodljivu europsku industriju te se suoče s globalnom konkurencijom i impozantnim društvenim izazovima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | PREPOZNAJE mogućnosti koje digitalna transformacija i najsuvremenije tehnologije (npr. automatizacija, povezivost, velika količina podataka, umjetna inteligencija, kvantna tehnologija, računalstvo visokih performansi, napredna proizvodnja i internet stvari) pružaju u cilju maksimalnog povećanja sinergija sa svemirskom industrijom, čime se u Europi doprinosi stvaranju novih poslovnih prilika s potencijalom za brz rast te se oblikuju europska gospodarska osnova i europska socijalna kohezija, kako je istaknuto u industrijskoj strategiji (10), strategiji za MSP-ove (11), novoj europskoj strategiji za podatke (12) i digitalnoj budućnosti Europe (13); |
| --- | --- |

8.

| 9. | POTVRĐUJE da svemir ima važnu ulogu i doprinosi razvoju vještina, tehnologija i usluga potrebnih za izgradnju otpornog društva, sposobnoga da se u svijetu koji se mijenja suočava s globalnim izazovima, kao što su klimatske promjene, propadanje ekosustava, zdravstvene krize, sigurnost opskrbe hranom i migracije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | PREPOZNAJE da se upotrebom svemirskih usluga i podataka u drugim sektorima, kao što su zdravstvo, promet, sigurnost, poljoprivreda, ruralni razvoj, šumarstvo, ribarstvo, upravljanje resursima, energetika, logistika, obrana, kultura, turizam, odgovor na krizne situacije te praćenje klime, bioraznolikosti ili prirodnih i kulturnih resursa, industriji pružaju prilike za razvoj visokovrijednih usluga u cijelom lancu vrijednosti, a javnom sektoru mogućnosti za poboljšanje političkih odluka i PREPOZNAJE da bi se takvom upotrebom mogli potaknuti stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta velike vrijednosti i dugoročno zapošljavanje, čime bi se povećala produktivnost i otpornost u gospodarstvu i društvu EU-a u cjelini te poduprla održiva Europa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ISTIČE da se svemirskim rješenjima znatno doprinosi odgovaranju na izazov klimatski neutralnog gospodarstva, osobito putem digitalnih inovacija, pružajući usklađene, brze i sigurne usluge, potičući kružno gospodarstvo i pametno upravljanje resursima, podupirući pametne gradove i pametna sela te procjenjujući učinak politika praćenjem Zemljine atmosfere, ekosustavâ i klime; |
| --- | --- |

11.

| 12. | NAGLAŠAVA važnost svemirskog programa EU-a i Obzora Europa; ISTIČE važnost europskih neovisnih ključnih svemirskih sustava za EU, kao što su pružanje podataka o položaju [...] i vremenu, praćenje klime, stakleničkih plinova i okoliša te državne telekomunikacije i pristup svemiru i POZIVA Europsku komisiju i države članice da na europskoj i nacionalnoj razini olakšaju i promiču uporabu podataka i usluga koje pružaju Copernicus, Galileo i EGNOS u provedbi područja politika koje se ne odnose na svemir; PREPOZNAJE dodanu vrijednost postojećih i novih projekata suradnje (npr. svijest o situaciji u svemiru – SSA) za europsku održivost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | POZIVA Komisiju da izradi detaljnu analizu postojećeg stanja i budućih perspektiva europskog novog svemira i njegova doprinosa europskom gospodarstvu, povećavajući postojeće tržišne kapacitete, podupirući MSP-ove i novoosnovana poduzeća te uzimajući u obzir novopridošle aktere i najnovija postignuća te ISTIČE važnost podupiranja aktivnog angažmana država članica s novorazvijenim svemirskim sposobnostima te njihove industrije i akademske zajednice kako bi se oslobodio puni potencijal svemirskog gospodarstva EU-a i ojačala njegova gospodarska otpornost; |
| --- | --- |

13.

Obrazovanje i vještine za svemir

| 14. | NAPOMINJE da Europa, u globaliziranom svijetu brzog tehnološkog razvoja, automatizacije i digitalizacije u kombinaciji s novim trgovinskim i gospodarskim scenarijima te društvenim izazovima kao što su klimatske promjene, krize uzrokovane izbijanjem bolesti i demografske promjene, mora uložiti veće napore u razvoj znanja, interdisciplinarnih vještina i kompetencija potrebnih za postizanje odgovarajućih rješenja; NAGLAŠAVA da su za pravedan prijelaz na novo digitalno i zeleno gospodarstvo potrebna ulaganja u ljude kako bi se poduprli i gospodarski i socijalni programi; POZIVA Europsku komisiju da zajedno s državama članicama te u suradnji s industrijom, istraživačkim organizacijama i akademskom zajednicom utvrdi problem manjka i izostanka vještina u budućnosti te razmotri moguća rješenja i ciljane inicijative; |
| --- | --- |

14.

| 15. | POZIVA Europsku komisiju da nastavi s radom na europskoj podatkovnoj strategiji i predstojećem ažuriranju Novog programa vještina za Europu te Akcijskom planu za digitalno obrazovanje EU-a kako bi se potaknuo razvoj vještina u novonastalim područjima, uključujući digitalne vještine i analitiku podataka, posebno s obzirom na sve veću količinu podataka o promatranju Zemlje i drugih svemirskih podataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ISTIČE da je važno da države članice u suradnji s privatnim sektorom, sveučilištima i istraživačkim organizacijama te međuvladinim organizacijama povećaju napore za razvoj vještina i poticanje inovacija i poduzetništva te podupiru izgradnju privlačnog radnog okruženja i održivog svemirskog sektora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ISTIČE važnost ulaganja u obrazovne programe na svim razinama u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) povezane sa svemirom; SMATRA da bi svemirske aktivnosti mogle privući interes mladih znanstvenika i studenata; NAGLAŠAVA važnost osiguravanja snažne baze znanja u europskom svemirskom sektoru i PREPOZNAJE potrebu za poticanjem mlađih generacija na studiranje i rad u područjima STEM-a, među ostalim s ciljem promicanja rodne ravnoteže i POZIVA države članice i Europsku komisiju da u suradnji s ESA-om i EUMETSAT-om pojačaju programe informiranja, uključujući praktične aktivnosti, kako bi se među mladima u Europi poboljšale pozitivna slika i privlačnost svemirskih aktivnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | POZIVA Agenciju za europske globalne navigacijske satelitske sustave (GSA) da surađuje s državama članicama i pruži im tehničke informacije i specifikacije o razvoju tržišta i usavršavanju te razmotri osnivanje radnih skupina sastavljenih od relevantnih nacionalnih stručnjaka iz javnog i privatnog sektora, koje bi doprinijele razumijevanju i utvrđivanju potreba tržišta te omogućavanju toga da se svemirskim podacima i uslugama potakne otvaranje radnih mjesta i ubrza njihovo masovno prihvaćanje na tržištu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ISTIČE da bi se postojeće i buduće inicijative za prijenos znanja i izgradnju kapaciteta trebale upotrijebiti i za iskorištavanje znanja diljem EU-a te podupiranje stvaranja baze talenata s posebnim vještinama iz područja svemira za industriju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | POZIVA države članice i Europsku komisiju da olakšaju integriraniji pristup razvoju vještina u cijelom lancu vrijednosti svemirskog sektora, primjerice poticanjem strukovnog osposobljavanja, učenja putem interneta i kontinuiranog učenja te promicanjem združenih studija i ponuda osposobljavanja u visokom obrazovanju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ISTIČE važnost regionalne suradnje i POZIVA na veću uključenost regionalnih i lokalnih vlasti u razvoju vještina i razmjeni znanja radi poticanja otvaranja radnih mjesta, inovacija i poduzetništva diljem EU-a, koristeći se razvojem jake industrije utemeljene na svemirskim aplikacijama i uslugama; ISTIČE potrebu za jačanjem suradnje (uključujući međusektorsku suradnju) te razmjene informacija i najboljih praksi i POZIVA na pojednostavnjenje pristupa europskim fondovima za razvoj vještina. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Posebice članke 4. i 189.

(2)  Dokument 13758/16.

(3)  Dokument 9817/17.

(4)  Dokument 9248/19.

(5)  Rezolucija koju je Opća skupština UN-a usvojila 25. rujna 2015.

(6)  Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa 2015. – 2030., donesen na Trećoj svjetskoj konferenciji UN-a u Sendaiju u Japanu, 18. ožujka 2015.

(7)  Izvješće Konferencije stranaka s 21. zasjedanja, FCCC/CP/2015/10/Add.1.

(8)  Dokument 13129/17.

(9)  Dokument 15051/19.

(10)  Dokument 6782/20.

(11)  Dokument 6783/20.

(12)  Dokument 6520/20.

(13)  Dokument 6237/20.

---

Europska komisija

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/12

---

Tečajna lista eura (1)

10. lipnja 2020.

(2020/C 196/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1375 |
| JPY | japanski jen | 122,16 |
| DKK | danska kruna | 7,4553 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88963 |
| SEK | švedska kruna | 10,4605 |
| CHF | švicarski franak | 1,0762 |
| ISK | islandska kruna | 150,70 |
| NOK | norveška kruna | 10,5383 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,609 |
| HUF | mađarska forinta | 343,13 |
| PLN | poljski zlot | 4,4524 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8349 |
| TRY | turska lira | 7,7145 |
| AUD | australski dolar | 1,6220 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5228 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8157 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7357 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5746 |
| KRW | južnokorejski von | 1 352,17 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,8376 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,0305 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5690 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 022,03 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8361 |
| PHP | filipinski pezo | 56,767 |
| RUB | ruski rubalj | 78,1468 |
| THB | tajlandski baht | 35,422 |
| BRL | brazilski real | 5,5213 |
| MXN | meksički pezo | 24,8255 |
| INR | indijska rupija | 85,9030 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1375

JPY

japanski jen

122,16

DKK

danska kruna

7,4553

GBP

funta sterlinga

0,88963

SEK

švedska kruna

10,4605

CHF

švicarski franak

1,0762

ISK

islandska kruna

150,70

NOK

norveška kruna

10,5383

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,609

HUF

mađarska forinta

343,13

PLN

poljski zlot

4,4524

RON

rumunjski novi leu

4,8349

TRY

turska lira

7,7145

AUD

australski dolar

1,6220

CAD

kanadski dolar

1,5228

HKD

hongkonški dolar

8,8157

NZD

novozelandski dolar

1,7357

SGD

singapurski dolar

1,5746

KRW

južnokorejski von

1 352,17

ZAR

južnoafrički rand

18,8376

CNY

kineski renminbi-juan

8,0305

HRK

hrvatska kuna

7,5690

IDR

indonezijska rupija

16 022,03

MYR

malezijski ringit

4,8361

PHP

filipinski pezo

56,767

RUB

ruski rubalj

78,1468

THB

tajlandski baht

35,422

BRL

brazilski real

5,5213

MXN

meksički pezo

24,8255

INR

indijska rupija

85,9030

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/13

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 196/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | CDP Equity S.p.A. („CDPE”) (Italija), koji pripada poduzetniku Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. („CDP”), |
| --- | --- |

—

CDP Equity S.p.A. („CDPE”) (Italija), koji pripada poduzetniku Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. („CDP”),

| — | Ansaldo Energia S.p.A. („AEN”) (Italija). |
| --- | --- |

—

Ansaldo Energia S.p.A. („AEN”) (Italija).

Poduzetnik DPE stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom AEN.

Koncentracija se provodi promjenom u upravljačkoj strukturi.

2.

| — | CDPE je holding društvo kojemu je cilj potaknuti talijansko gospodarstvo ulaganjem vlasničkog kapitala u društva od velikog nacionalnog interesa. CDPE je u stopostotnom vlasništvu CDP-a. CDP je financijska institucija pod kontrolom talijanske države koja se bavi financiranjem razvoja, poduzeća, međunarodnog širenja i urbane transformacije, |
| --- | --- |

—

CDPE je holding društvo kojemu je cilj potaknuti talijansko gospodarstvo ulaganjem vlasničkog kapitala u društva od velikog nacionalnog interesa. CDPE je u stopostotnom vlasništvu CDP-a. CDP je financijska institucija pod kontrolom talijanske države koja se bavi financiranjem razvoja, poduzeća, međunarodnog širenja i urbane transformacije,

| — | AEN djeluje na međunarodnoj razini u sektoru sustava i komponenti za proizvodnju energije te isporučuje turbine, generatore i elektrane po sustavu ključ u ruke te pruža inženjerske usluge za nuklearne elektrane u portfelju kupaca koji uključuje agencije javnog sektora, neovisne proizvođače i industrijske kupce. Prije transakcije AEN je bio pod zajedničkom kontrolom društava CDPE i Shanghai Electric Hongkong Co. Limited. |
| --- | --- |

—

AEN djeluje na međunarodnoj razini u sektoru sustava i komponenti za proizvodnju energije te isporučuje turbine, generatore i elektrane po sustavu ključ u ruke te pruža inženjerske usluge za nuklearne elektrane u portfelju kupaca koji uključuje agencije javnog sektora, neovisne proizvođače i industrijske kupce. Prije transakcije AEN je bio pod zajedničkom kontrolom društava CDPE i Shanghai Electric Hongkong Co. Limited.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/15

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 196/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Hitachi Chemical Company Ltd. („HCC”, Japan), pod kontrolom poduzetnika Showa Denko K.K. („SDK”, Japan), |
| --- | --- |

—

Hitachi Chemical Company Ltd. („HCC”, Japan), pod kontrolom poduzetnika Showa Denko K.K. („SDK”, Japan),

| — | Fiamm Energy Technology S.p.A („FET”, Italija). |
| --- | --- |

—

Fiamm Energy Technology S.p.A („FET”, Italija).

Poduzetnik HCC stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom FET.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | HCC: proizvodnja funkcionalnih materijala kao što su elektronički materijali, anorganski materijali, materijali za uporabu u okviru znanosti o polimerima i materijali za tiskane pločice s vodovima te proizvodnja naprednih dijelova i sustava kao što su automobilski proizvodi, uređaji za pohranu energije, elektronički dijelovi i ostala dijagnostička sredstva i instrumenti |
| --- | --- |

—

HCC: proizvodnja funkcionalnih materijala kao što su elektronički materijali, anorganski materijali, materijali za uporabu u okviru znanosti o polimerima i materijali za tiskane pločice s vodovima te proizvodnja naprednih dijelova i sustava kao što su automobilski proizvodi, uređaji za pohranu energije, elektronički dijelovi i ostala dijagnostička sredstva i instrumenti

| — | FET: proizvodnja i distribucija olovno-kiselinskih startnih akumulatora i stacionarnih akumulatora. FET je trenutačno pod zajedničkom kontrolom poduzetnika HCC i Elettra 1938 S.p.A. („Elettra”, Italija). |
| --- | --- |

—

FET: proizvodnja i distribucija olovno-kiselinskih startnih akumulatora i stacionarnih akumulatora. FET je trenutačno pod zajedničkom kontrolom poduzetnika HCC i Elettra 1938 S.p.A. („Elettra”, Italija).

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/16

---

Obavijest izvoznicima o primjeni sustava registriranih izvoznika (sustav REX) u Europskoj uniji za potrebe njezina Sporazuma o slobodnoj trgovini s Vijetnamom

(2020/C 196/06)

Ova je obavijest upućena izvoznicima u Europskoj uniji koji izvoze proizvode s podrijetlom u Vijetnam i deklariraju podrijetlo svojih proizvoda za potrebe ostvarivanja pogodnosti povlaštenog tarifnog postupanja iz Sporazuma o slobodnoj trgovini s Vijetnamom.

Protokol 1. uz Sporazum o slobodnoj trgovini s Vijetnamom odnosi se na definiciju pojma „proizvoda s podrijetlom” i na načine administrativne suradnje. Člankom 15. tog Protokola utvrđuju se opći zahtjevi u pogledu dokaza o podrijetlu potrebnih za ostvarivanje pogodnosti povlaštenog tarifnog postupanja. Konkretno, stavkom 1. tog članka predviđa se da proizvodi podrijetlom iz Europske unije pri uvozu u Vijetnam ostvaruju pogodnost carinske povlastice iz Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama nakon podnošenja bilo kojeg od sljedećih dokaza o podrijetlu:

| (a) | potvrde o podrijetlu (potvrda o prometu robe EUR.1) koju su izdala nadležna tijela stranke izvoznice, sastavljene u skladu s člancima od 16. do 18. Protokola 1. (članak 15. stavak 1. točka (a)); |
| --- | --- |

(a)

potvrde o podrijetlu (potvrda o prometu robe EUR.1) koju su izdala nadležna tijela stranke izvoznice, sastavljene u skladu s člancima od 16. do 18. Protokola 1. (članak 15. stavak 1. točka (a));

| (b) | izjave o podrijetlu koju sastavlja ovlašteni izvoznik u smislu članka 20. Protokola 1. za svaku pošiljku neovisno o njezinoj vrijednosti ili bilo koji izvoznik za pošiljke čija ukupna vrijednost ne prelazi 6 000 EUR (članak 15. stavak 1. točka (b)); |
| --- | --- |

(b)

izjave o podrijetlu koju sastavlja ovlašteni izvoznik u smislu članka 20. Protokola 1. za svaku pošiljku neovisno o njezinoj vrijednosti ili bilo koji izvoznik za pošiljke čija ukupna vrijednost ne prelazi 6 000 EUR (članak 15. stavak 1. točka (b));

| (c) | tvrdnje o podrijetlu koju su sastavili izvoznici registrirani u elektroničkoj bazi podataka, u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije nakon što Unija obavijesti Vijetnam da se to zakonodavstvo primjenjuje na njezine izvoznike. U toj se obavijesti može odrediti da se točke (a) i (b) prestaju primjenjivati na Uniju (članak 15. stavak 1. točka (c)). |
| --- | --- |

(c)

tvrdnje o podrijetlu koju su sastavili izvoznici registrirani u elektroničkoj bazi podataka, u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije nakon što Unija obavijesti Vijetnam da se to zakonodavstvo primjenjuje na njezine izvoznike. U toj se obavijesti može odrediti da se točke (a) i (b) prestaju primjenjivati na Uniju (članak 15. stavak 1. točka (c)).

Prethodno navedena elektronička baza podataka je „sustav REX” u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a (članak 68. stavak 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447).

Europska unija obavijestila je Vijetnam 8. travnja 2020. da će se članak 15. stavak 1. točka (c) Protokola 1. uz Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama primjenjivati od datuma stupanja na snagu Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, a da se točke (a) i (b) istog stavka neće primjenjivati. Stoga se pri uvozu u Vijetnam za proizvode podrijetlom iz Europske unije u pošiljkama čija ukupna vrijednost ne premašuje 6 000 EUR pogodnost carinske povlastice iz tog sporazuma ostvaruje nakon podnošenja tvrdnji o podrijetlu koje su sastavili registrirani izvoznici ili bilo koji izvoznik. Potvrde o podrijetlu EUR.1 i izjave o podrijetlu radi ostvarivanja pogodnosti povlaštenog tarifnog postupanja u Vijetnamu neće se izdavati ni sastavljati u Europskoj uniji.

Kako je predviđeno člankom 19. stavkom 6. Protokola 1. uz Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, uvjeti za sastavljanje izjave o podrijetlu iz stavaka od 1. do 5. tog članka primjenjuju se mutatis mutandis na tvrdnje o podrijetlu. Konkretno, tekst tvrdnje o podrijetlu je tekst izjave o podrijetlu utvrđen u Prilogu VI. Protokolu 1. uz Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama.

Subjekti iz Europske unije koji su već registrirani za potrebe ostvarivanja pogodnosti drugih povlaštenih dogovora služe se brojem registriranog izvoznika (REX) koji im je već dodijeljen.

---

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/17

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9806 –
  Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 196/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Hyundai Capital Bank Europe GmbH („HCBE”, Njemačka), pod zajedničkom kontrolom poduzetnika Santander Consumer Bank AG („SCB”, Njemačka) i Hyundai Capital Services, Inc. („HCS”, Južna Koreja), |
| --- | --- |

—

Hyundai Capital Bank Europe GmbH („HCBE”, Njemačka), pod zajedničkom kontrolom poduzetnika Santander Consumer Bank AG („SCB”, Njemačka) i Hyundai Capital Services, Inc. („HCS”, Južna Koreja),

| — | Sixt Leasing SE („Sixt Leasing”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing SE („Sixt Leasing”, Njemačka).

Poduzetnik HCBE stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Sixt Leasing.

Koncentracija se provodi na temelju javnog nadmetanja objavljenog 21. veljače 2020.

2.

| — | HCBE: banka koja se bavi uslugama financiranja u automobilskom sektoru, uključujući financijske najmove, i distribucijom osiguranja u Njemačkoj. HCBE je pod zajedničkom kontrolom poduzetnika SCB i HCS. SCB i grupa Santander sa sjedištem u Španjolskoj kojoj SCB pripada nude usluge iznajmljivanja automobila i druge usluge financiranja u automobilskom sektoru te distribuiraju osiguranje u Njemačkoj, Francuskoj, Austriji i u nekoliko drugih zemalja EGP-a. HCS je ogranak za financijske usluge južnokorejskog proizvođača automobila Hyundai Motor Group, |
| --- | --- |

—

HCBE: banka koja se bavi uslugama financiranja u automobilskom sektoru, uključujući financijske najmove, i distribucijom osiguranja u Njemačkoj. HCBE je pod zajedničkom kontrolom poduzetnika SCB i HCS. SCB i grupa Santander sa sjedištem u Španjolskoj kojoj SCB pripada nude usluge iznajmljivanja automobila i druge usluge financiranja u automobilskom sektoru te distribuiraju osiguranje u Njemačkoj, Francuskoj, Austriji i u nekoliko drugih zemalja EGP-a. HCS je ogranak za financijske usluge južnokorejskog proizvođača automobila Hyundai Motor Group,

| — | Sixt Leasing: društvo sa sjedištem u Njemačkoj koje nudi usluge iznajmljivanja automobila i povezane usluge upravljanja voznim parkovima u Njemačkoj, Francuskoj i Austriji. Također distribuira osiguranje. |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing: društvo sa sjedištem u Njemačkoj koje nudi usluge iznajmljivanja automobila i povezane usluge upravljanja voznim parkovima u Njemačkoj, Francuskoj i Austriji. Također distribuira osiguranje.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/19

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 196/08)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 od (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Mór/Móri”

Referentni broj PDO-HU-A1333-AM02

Datum obavijesti: 10.3.2020.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Uključivanje vrhunskog vina „Móri Prémium”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- |

—

III. Posebni enološki postupci

| — | V. Najveći prinos |
| --- | --- |

—

V. Najveći prinos

| — | VI. Dopuštene sorte grožđa |
| --- | --- |

—

VI. Dopuštene sorte grožđa

| — | VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

—

VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem

| — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- |

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Opis vina |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Opis vina

| — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- |

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| — | Postupci proizvodnje vina – Najveći prinosi |
| --- | --- |

—

Postupci proizvodnje vina – Najveći prinosi

| — | Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

—

Povezanost sa zemljopisnim područjem

| — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- |

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Obrazloženje: U vinogradarskoj regiji Mór stoljećima se proizvode teška, zrela bijela vina punog okusa. Izmjenom se želi očuvati ta tradicija te zaštititi i stvoriti s njom povezana kategorija za kvalitetnija vina uvodeći zahtjeve kao što su manja prosječna proizvodnja, kvalitetnije grožđe i usklađenost s navedenim posebnim enološkim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: U vinogradarskoj regiji Mór stoljećima se proizvode teška, zrela bijela vina punog okusa. Izmjenom se želi očuvati ta tradicija te zaštititi i stvoriti s njom povezana kategorija za kvalitetnija vina uvodeći zahtjeve kao što su manja prosječna proizvodnja, kvalitetnije grožđe i usklađenost s navedenim posebnim enološkim postupcima.

2.   Uključivanje novih dopuštenih sorti grožđa (Generosa, Pinot Blanc, Pinot Noir, Syrah)

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VI. Dopuštene sorte grožđa |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VI. Dopuštene sorte grožđa

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Glavne sorte grožđa |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Glavne sorte grožđa

| (c) | Obrazloženje: Zahvaljujući trudu koji su tijekom posljednjih desetljeća uložili mađarski vinogradari dobiveno je nekoliko novih sorti grožđa, među kojima se ističe Generosa, koju je na razgraničenom području već posadilo nekoliko proizvođača. Posljednjih su godina vina proizvedena od sorte Generosa sve poznatija u profesionalnim krugovima, ali i među potrošačima, čime se pridonosi ugledu te vinogradarske regije. Sorta Pinot Blanc desetljećima se uzgaja u toj vinogradarskoj regiji, ali samo na malom području. U nekoliko podruma prodaju se vina visoke kvalitete proizvedena isključivo od grožđa sorte Pinot Blanc. Jasno je da se potencijal te sorte može u potpunosti iskoristiti u navedenoj vinogradarskoj regiji. Odobrenje sorte grožđa Pinot Noir u toj vinogradarskoj regiji važno je za proizvođače ružičastih, ali i pjenušavih vina. Kategorija ružičastih vina u gotovo svakom aspektu odgovara ukusima suvremenih potrošača i može, uz klasična bijela vina, imati velik značaj za vinogradarsku regiju Mór koja se odlikuje hladnijom klimom. Sorta Syrah godinama je prisutna u toj vinogradarskoj regiji, ali ne na velikom području. S obzirom na to da cvjeta relativno kasno i dozrijeva rano, to može biti korisno za vinogradarsku regiju, u kojoj se od te sorte proizvode blaža vina. Vino koje se od nje proizvodi paprenog je okusa, pikantno te katkad ima mineralne note, što ga čini posebnim u predmetnoj vinogradarskoj regiji. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: Zahvaljujući trudu koji su tijekom posljednjih desetljeća uložili mađarski vinogradari dobiveno je nekoliko novih sorti grožđa, među kojima se ističe Generosa, koju je na razgraničenom području već posadilo nekoliko proizvođača. Posljednjih su godina vina proizvedena od sorte Generosa sve poznatija u profesionalnim krugovima, ali i među potrošačima, čime se pridonosi ugledu te vinogradarske regije. Sorta Pinot Blanc desetljećima se uzgaja u toj vinogradarskoj regiji, ali samo na malom području. U nekoliko podruma prodaju se vina visoke kvalitete proizvedena isključivo od grožđa sorte Pinot Blanc. Jasno je da se potencijal te sorte može u potpunosti iskoristiti u navedenoj vinogradarskoj regiji. Odobrenje sorte grožđa Pinot Noir u toj vinogradarskoj regiji važno je za proizvođače ružičastih, ali i pjenušavih vina. Kategorija ružičastih vina u gotovo svakom aspektu odgovara ukusima suvremenih potrošača i može, uz klasična bijela vina, imati velik značaj za vinogradarsku regiju Mór koja se odlikuje hladnijom klimom. Sorta Syrah godinama je prisutna u toj vinogradarskoj regiji, ali ne na velikom području. S obzirom na to da cvjeta relativno kasno i dozrijeva rano, to može biti korisno za vinogradarsku regiju, u kojoj se od te sorte proizvode blaža vina. Vino koje se od nje proizvodi paprenog je okusa, pikantno te katkad ima mineralne note, što ga čini posebnim u predmetnoj vinogradarskoj regiji.

3.   Promjene naziva i drugih podataka

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem

| — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- |

—

VIII. Dodatni uvjeti

| — | IX. Praćenje, uzorkovanje i ocjena organoleptičkih svojstava vina |
| --- | --- |

—

IX. Praćenje, uzorkovanje i ocjena organoleptičkih svojstava vina

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Obrazloženje: Izmjene tehničke prirode. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: Izmjene tehničke prirode.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv (nazivi)

Mór

Móri

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Vino – bijelo

Bijela su vina zelenkasto bijele, slamnato žute ili zlatnožute boje, blijedih ili svijetlih nijansi. Odlikuju se svježim, živahnim kiselim, cvjetnim ili voćnim notama, blagim okusom i svježinom. Uglavnom nemaju značajke koje potječu od dozrijevanja u bačvi. Vina umjereno jakog okusa uobičajeno su aromatična i izraženog karaktera. Uglavnom su lako prepoznatljive značajke sorte koja je navedena na vinu.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Vino – ružičasto

Ružičasta su vina ružičaste ili ljubičaste boje, boje lososa (lupine luka) ili svjetlocrvene boje, lagana su, voćnog okusa i konzumiraju se u roku od jedne godine.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost(u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina(u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost(u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina(u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Vino – crno

Crna vina proizvode se kao primarna vina primjenom kratkog postupka maceracije (pet do sedam dana), za konzumaciju u roku od jedne godine. Lagana su i jednostavna, a njihov miris i okus podsjeća na crveno bobičasto voće. Svjetlocrvene su boje rubina.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost(u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina(u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost(u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina(u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Vino – vrhunsko

Riječ je o vinima boje starog zlata. Dulje razdoblje dozrijevanja moguće je zahvaljujući uobičajeno izraženoj kiselosti i velikoj alkoholnoj jakosti. Zbog duljeg razdoblja dozrijevanja, sekundarne arome dozrijevanja postaju prevladavajuće, a katkad se javljaju i mineralna svojstva.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| * | U slučaju bijelih vina kasne berbe, bijelih vina izborne berbe i bijelih vina koja se proizvode od prosušenih bobica grožđa, najmanja ukupna alkoholna jakost iznosi 12,83 % volumnog udjela, a najveći sadržaj hlapljivih kiselina 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost(u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost(u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost(u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

(a)   Posebni enološki postupci

Vino – enološki postupci

Poseban enološki postupak

Dopuštena je upotreba serijske preše.

Enološki postupci koji nisu dopušteni

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Doslađivanje i obogaćivanje mošta za vrhunska vina nije dopušteno.

Pravila o proizvodnji vina

Postupak uzgoja

| 1. | Načini uzgoja vinove loze:






  (a) | U slučaju vinograda zasađenih prije 1. kolovoza 2010. proizvodi vinarstva sa zaštićenom oznakom izvornosti mogu se proizvoditi od grožđa koje se bere u vinogradima u kojima se primjenjuje bilo koja od prethodno odobrenih metoda uzgoja, sve dok se u vinogradu provodi proizvodnja. |
| --- | --- | --- |

1.

Načini uzgoja vinove loze:

(a)

U slučaju vinograda zasađenih prije 1. kolovoza 2010. proizvodi vinarstva sa zaštićenom oznakom izvornosti mogu se proizvoditi od grožđa koje se bere u vinogradima u kojima se primjenjuje bilo koja od prethodno odobrenih metoda uzgoja, sve dok se u vinogradu provodi proizvodnja.

| (b) | U slučaju vinograda zasađenih nakon 1. kolovoza 2010.:






  i. | račvasti uzgoj; |
| --- | --- | --- |

(b)

U slučaju vinograda zasađenih nakon 1. kolovoza 2010.:

i.

račvasti uzgoj;

| ii. | uzgoj u obliku vaze; |
| --- | --- |

ii.

uzgoj u obliku vaze;

| iii. | uzgoj u obliku zavjese; |
| --- | --- |

iii.

uzgoj u obliku zavjese;

| iv. | niski kordonac; |
| --- | --- |

iv.

niski kordonac;

| v. | srednje visoki kordonac; |
| --- | --- |

v.

srednje visoki kordonac;

| vi. | visoki kordonac. |
| --- | --- |

vi.

visoki kordonac.

| 2. | Pravila o gustoći trsova u vinogradu:






  (a) | U slučaju vinograda zasađenih prije 1. kolovoza 2010., proizvodi vinarstva sa zaštićenom oznakom izvornosti mogu se proizvoditi od grožđa koje se bere u vinogradima u kojima se primjenjuje bilo koja od prethodno odobrenih gustoća sadnje, sve dok se u vinogradu provodi proizvodnja. |
| --- | --- | --- |

2.

Pravila o gustoći trsova u vinogradu:

(a)

U slučaju vinograda zasađenih prije 1. kolovoza 2010., proizvodi vinarstva sa zaštićenom oznakom izvornosti mogu se proizvoditi od grožđa koje se bere u vinogradima u kojima se primjenjuje bilo koja od prethodno odobrenih gustoća sadnje, sve dok se u vinogradu provodi proizvodnja.

| (b) | Za vinograde koji su zasađeni nakon 1. kolovoza 2010.: najmanje 3 300 trsova po hektaru. |
| --- | --- |

(b)

Za vinograde koji su zasađeni nakon 1. kolovoza 2010.: najmanje 3 300 trsova po hektaru.

| (c) | Za vinograde koji su zasađeni nakon 1. kolovoza 2016.: najmanje 3 500 trsova po hektaru. |
| --- | --- |

(c)

Za vinograde koji su zasađeni nakon 1. kolovoza 2016.: najmanje 3 500 trsova po hektaru.

| 3. | Pravila o broju pupova u vinogradu:
  Za proizvodnju vina „Mór” dopušta se najviše 10 živih pupova po četvornom metru. |
| --- | --- |

3.

Pravila o broju pupova u vinogradu:

Za proizvodnju vina „Mór” dopušta se najviše 10 živih pupova po četvornom metru.

| 4. | Način berbe:
  Ručna i mehanička berba dopuštena je za sva vina sa ZOI-jem. Za vrhunska vina dopuštena je samo ručna berba.
  Najmanji sadržaj prirodnog šećera i potencijalna alkoholna jakost grožđa
  Relevantna ograničenja u proizvodnji vina
  Za bijela, ružičasta i crna vina: 9,0 % volumnog udjela –14,9 prema mađarskoj klasifikaciji mošta (Magyar mustfok – MM).
  Za bijela vina kasne berbe, bijela vina izborne berbe, bijela vina proizvedena od prosušenih bobica grožđa i vrhunska vina, najmanji sadržaj prirodnog šećera u grožđu iznosi 216 g/litra, potencijalna alkoholna jakost 12,83 % volumnog udjela te 20 prema mađarskoj klasifikaciji mošta (MM).
  Pravila o datumu berbe i naznačivanju sorti
  Postupak uzgoja
  Određivanje datuma berbe:
  Datum početka berbe određuje vijeće zajednice proizvođača vina do 20. kolovoza svake godine. Za proizvode od vina dobivene od grožđa ubranog prije datuma početka berbe koji je odredilo vijeće zajednice proizvođača vina ne može se dobiti potvrda o podrijetlu za vino s oznakom „Mór/Móri” i ti se proizvodi ne mogu staviti na tržište s oznakom ZOI. Datum berbe u obliku obavijesti objavljuje zajednica proizvođača vina. U slučaju iznimnih okolnosti (npr. vremenski uvjeti ili zarazne bolesti), mogu se dopustiti odstupanja od prethodno navedenih pravila.
  Pravila o naznačivanju sorti:
  Oznaka sorte i njezinih sinonima, kako su definirani u relevantnom nacionalnom zakonodavstvu o klasifikaciji sorti vinove loze prikladnih za proizvodnju vina, može se navesti na proizvodima od vina „Mór” bilo koje kategorije, pod uvjetom da se poštuju sljedeća ograničenja i dodaci:






  (a) | Ako se navodi samo jedna sorta, 85 % proizvoda mora biti dobiveno od te sorte. |
| --- | --- | --- |

4.

Način berbe:

Ručna i mehanička berba dopuštena je za sva vina sa ZOI-jem. Za vrhunska vina dopuštena je samo ručna berba.

Najmanji sadržaj prirodnog šećera i potencijalna alkoholna jakost grožđa

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Za bijela, ružičasta i crna vina: 9,0 % volumnog udjela –14,9 prema mađarskoj klasifikaciji mošta (Magyar mustfok – MM).

Za bijela vina kasne berbe, bijela vina izborne berbe, bijela vina proizvedena od prosušenih bobica grožđa i vrhunska vina, najmanji sadržaj prirodnog šećera u grožđu iznosi 216 g/litra, potencijalna alkoholna jakost 12,83 % volumnog udjela te 20 prema mađarskoj klasifikaciji mošta (MM).

Pravila o datumu berbe i naznačivanju sorti

Postupak uzgoja

Određivanje datuma berbe:

Datum početka berbe određuje vijeće zajednice proizvođača vina do 20. kolovoza svake godine. Za proizvode od vina dobivene od grožđa ubranog prije datuma početka berbe koji je odredilo vijeće zajednice proizvođača vina ne može se dobiti potvrda o podrijetlu za vino s oznakom „Mór/Móri” i ti se proizvodi ne mogu staviti na tržište s oznakom ZOI. Datum berbe u obliku obavijesti objavljuje zajednica proizvođača vina. U slučaju iznimnih okolnosti (npr. vremenski uvjeti ili zarazne bolesti), mogu se dopustiti odstupanja od prethodno navedenih pravila.

Pravila o naznačivanju sorti:

Oznaka sorte i njezinih sinonima, kako su definirani u relevantnom nacionalnom zakonodavstvu o klasifikaciji sorti vinove loze prikladnih za proizvodnju vina, može se navesti na proizvodima od vina „Mór” bilo koje kategorije, pod uvjetom da se poštuju sljedeća ograničenja i dodaci:

(a)

Ako se navodi samo jedna sorta, 85 % proizvoda mora biti dobiveno od te sorte.

| (b) | Ako se navodi više sorti, 100 % proizvoda mora biti dobiveno od navedenih sorti. |
| --- | --- |

(b)

Ako se navodi više sorti, 100 % proizvoda mora biti dobiveno od navedenih sorti.

| (c) | Sortu se ne smije navoditi na vinima „Mór” na kojima se navodi ograničen izraz „Muskotály” [muškat]. |
| --- | --- |

(c)

Sortu se ne smije navoditi na vinima „Mór” na kojima se navodi ograničen izraz „Muskotály” [muškat].

(b)   Najveći prinosi

Vino – bijelo, ružičasto, crno

100 hektolitara po hektaru

Vino – bijelo, ružičasto, crno

13 600 kg grožđa po hektaru

Vino – vrhunsko

60 hektolitara po hektaru

Vino – vrhunsko

8 500 kg grožđa po hektaru

Vino – vrhunsko – vina kasne berbe i izborne berbe

45 hektolitara po hektaru

Vino – vrhunsko – vina kasne berbe i izborne berbe

8 000 kg grožđa po hektaru

Vino – vrhunsko – vina od prosušenih bobica grožđa i ledena vina

20 hektolitara po hektaru

Vino – vrhunsko – vina od prosušenih bobica grožđa i ledena vina

5 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Grožđe koje potječe iz vinograda smještenih na području općina Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd i Zámoly u županiji Fejér razvrstanih u razred I. i II. u katastru vinograda (vinogradarska regija Mór) može se upotrebljavati za proizvodnju proizvoda od vina ZOI-ja „Mór/Móri”.

7.   Glavna sorta (sorte) grožđa

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | ezerjó – korponai |
| --- | --- |

ezerjó – korponai

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó – szadocsina

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – kolmreifler

| | generosa |
| --- | --- |

generosa

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

8.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Vino (1)

1.   Opis razgraničenog područja

(a)   Prirodni i kulturni čimbenici

Vinogradarska regija Mór jedna je od najmanjih povijesnih vinogradarskih regija u Mađarskoj, a smještena je u blizini gorja Vértes u dolini Mór, koja je okružena gorjima Vértes i Bakony u županiji Fejér.

Na mikroklimu i prevladavajući smjer vjetra u predmetnoj vinogradarskoj regiji utječe dolina Mór, koja je smještena na liniji tektonskog rasjeda između gorja Bakony i Vértes. Današnja su se morfološka obilježja razvila tijekom formiranja tla u kasnom pliocenu i u kvartaru, kad su nastale izolirane erozijske gore sa šljunčanim pokrovom, dugačkim i širokim hrptima te grubim pedimentom s blagim padinama. Gorje Vértes krški je planinski lanac umjerene visine čiju strukturu čine horstovi i tektonski rovovi.

Smeđe šumsko tlo s nataloženim glinenim tlom i smeđe tlo uglavnom su se razvili na podlozi od lesa pomiješanoj s ostacima vapnenca i pijeska iz oligocena. Dolomit i vapnenac prekriveni su rendzinom.

Klima je pogodna za uzgoj vinove loze, iako je hladnija od prosjeka. Zime su blage, a tijekom cijele godine može se zabilježiti znatna cirkulacija zraka. Tijekom cijelog ljeta većina vinograda obiluje sunčevom svjetlošću. Godišnja srednja temperatura iznosi 10 °C. Područje se odlikuje umjerenom svjetlošću, a prosječna količina padalina iznosi 600–650 mm. Većina kišnih padalina bilježi se ljeti, a najmanje ih je u veljači i ožujku. Prevladavaju sjeverozapadni vjetrovi. Vremenski uvjeti obično su umjereno hladni i relativno kišni.

(b)   Ljudski čimbenici

Vjeruje se da vinogradarstvo na ovom području potječe još iz rimskih vremena. Međutim, jasan su dokaz o lokalnom uzgoju vinove loze akti izdani nakon utemeljenja mađarske države u 11. stoljeću. Prvi pisani zapis potječe iz razdoblja nakon osvajanja u srednjem vijeku. U oporuci plemića Miklósa Csáka iz 1231. prvi se put spominju vinogradi Vajal (Mór).

Osmanska vladavina negativno je utjecala na uzgoj vinove loze na predmetnom području. Pri povlačenju iz utvrde Csókakő osmanske postrojbe spalile su sela i uništile vinograde.

Ključnu su ulogu u oporavku koji je uslijedio preuzeli Red manje braće kapucina i njemački doseljenici (prve su na to područje stigle obitelji Hochburg i Lamberg) koji su sa sobom donijeli suvremenu opremu i napredne tradicije vinogradarstva i proizvodnje vina. Kapucinski redovnici iz Móra osnovali su svoj samostan između 1694. i 1696. te su održavali bliske odnose sa svojom redovničkom braćom iz Tokaja. Prema predaji, oni su im poslali reznice sorte Ezerjó kako bi im pomogli da ponovno posade svoje vinograde.

Sorta Ezerjó danas je jedan od „Hungaricuma” te je u razdoblju ponovnog sađenja nakon epidemije filoksere postala glavna sorta grožđa u toj vinogradarskoj regiji. Oporavak vinove loze i proizvodnje vina imao je važnu ulogu u razvoju Móra u trgovački grad 1758.

Iz povijesnih zapisa vidljivo je da su se prosušene bobice grožđa prvi put u toj vinogradarskoj regiji brale 1834. Zahvaljujući dobroj prenosivosti, u 19. stoljeću sve su se veće količine vina iz regije prodavale na austrijskom tržištu.

Iako je prva zajednica proizvođača vina na tom području osnovana 1882. u Csákberényju, nakon što je za to 1901. dostavljen zahtjev, neovisna vinogradarska regija Mór osnovana je odlukom iz 1928.

Od završetka Drugog svjetskog rata do kraja 1980-tih, državno poljoprivredno gospodarstvo Móra osiguravalo je tehnološke potrebe za vinogradarstvo i preradu grožđa, potrebne kapacitete za skladištenje i znatan dio mogućnosti za stavljanje proizvoda na tržište u toj vinogradarskoj regiji. Do sredine 1980-tih, vinogradi su ponovno dosegli svoju najveću rasprostranjenost koju su imali u prošlim stoljećima. Osim opskrbljivanja domaćeg tržišta, prodaja se uglavnom usmjerila na izvoz u Sovjetski Savez.

Nakon promjene režima 1990. državno poljoprivredno gospodarstvo prestalo je s poslovanjem, njegovi su vinogradarski kapaciteti ukinuti, a privatizacija je sudbinu vinogradarske regije vratila u ruke lokalnih tijela za donošenje odluka, pojedinačnih poljoprivrednika i vinarija. Time se, pak, znatno izmijenila struktura vinogradarstva. Brojne su se obitelji počele baviti uzgojem vinove loze kao zanimanjem te sada u Móru i okolici djeluju brojne uspješne vinarije. Dio vinogradarske regije u kojem se uzgaja grožđe smanjio se na 685 ha.

Zahvaljujući novom razvoju te stoljećima iskustva i stručnosti tih obiteljskih vinarija, vina iz Móra sve su popularnija kod potrošača. To dokazuju brojne zlatne medalje s nacionalnih i međunarodnih vinarskih natjecanja te početak prodaje na stranim tržištima.

Vino (2)

2.   Opis vina

Vina „Mór” imaju bogat buke mirisa i aroma, relativno veliku alkoholnu jakost i kiselost te su ugodna i obično suha. Izražen karakter punog okusa i uravnotežena kiselost čine ta vina iznimno ukusnima. Dobre godine berbe zaslužne su za skladna vina koja se odlikuju izraženom kiselošću i odgovarajućom punoćom okusa te koja, ako se upotrebljava dobra tehnologija za proizvodnju vina i primjenjuje odgovarajuće razdoblje dozrijevanja, mogu biti vrhunske kvalitete.

U stručnoj literaturi uz vina „Mór” najčešće se vežu pridjevi čvrsta, izražena i „muževna”. Vina iz te regije imaju čvrstinu, punoću okusa, sadržaj šećera i kiselost koji su inače svojstveni izvrsnim vinima. Vapnenačko tlo vinima daje kiselu čvrstinu zahvaljujući kojoj imaju izvanredan okus. Upravo ta kisela čvrstina vrhunskim vinima od odabranih sorti osigurava dugotrajnost i omogućuje njihov razvoj i dozrijevanje tijekom nekoliko godina.

Zbog izuzetne provjetrenosti doline Mór nisu učestale gljivične bolesti vinove loze. Zato se u gotovo svim godinama berbe može prerađivati zdravo grožđe. Bijela vina koja se proizvode od zdravog grožđa izvrsna su i za dugotrajno dozrijevanje i proizvodnju povijesnih vina („muzeális borok”).

U povoljnim vremenskim uvjetima grožđe sorte Ezerjó dozrijeva do zlatnožute boje i razvija odličan okus. U određenim godinama berbe, za proizvodnju glavnog vina posebne kvalitete može se upotrebljavati vino zaraženo botritisom.

3.   Povezanost između područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Zahvaljujući prirodnim i ljudskim čimbenicima zemljopisnog okruženja, u vinogradarskoj regiji Mór već se stoljećima proizvode vina čiji je ugled poznat u cijeloj zemlji.

Povoljna mezoklima i mikroklima na južnim i jugozapadnim obroncima planina i gorja utjecala je na razvoj dobrih lokalnih uvjeta za uzgoj.

Posebna „provjetrenost” doline važan je čimbenik za suzbijanje gljivičnih bolesti vinove loze, smanjenje ili izbjegavanje rizika od mraza ili kontroliranje njihove učestalosti. Drugi su korisni čimbenici povoljna izloženost sunčevoj svjetlosti i izvrsna mogućnost njezina iskorištavanja na strmim jugozapadnim obroncima na rubu doline Mór. Vina „Mór” svoje prepoznatljive značajke duguju i relativno velikom udjelu vapnenca u tlu.

Uzgoj grožđa i proizvodnja vina u regiji odlikuju se velikim brojem jedinstvenih, tradicionalnih značajki, čiji su dugoročni učinci od ključne važnosti. Do znatnih razlika u uzgoju vinove loze i preradi grožđa u odnosu na druge vinogradarske regije došlo je, prije svega, zbog toga što su njemački doseljenici sa sobom donijeli uzgojne prakse regija iz kojih dolaze, zatim zbog kapucinskih redovnika koji su uveli nove metode vinogradarstva i proizvodnje vina, te, konačno, zbog toga što su se te posebnosti uglavnom razvijale lokalno, te u to vrijeme u izolaciji.

U vinogradima u kojima se primjenjuju tradicionalne metode uzgoja i dalje se upotrebljavaju tehnika rezidbe na „ćelavo” i račvasti uzgoj uz primjenu kolaca, koji su karakteristični za tu vinogradarsku regiju, a kojima je cilj grozdove na biljkama približiti tlu, koje se zagrijava tijekom dana pa se time osiguravaju dobro dozrijevanje i bolja kvaliteta. Proizvođači vina „Mór” do danas primjenjuju taj pristup uzgoju. Svi proizvođači vina u regiji žele zadržati metode uzgoja u kojima je loza niska.

Osim toga, opreznim uklanjanjem pupova omogućuje se ravnomjerna raspodjela pupova, čime se pridonosi zdravom razvoju grožđa, što je ključno za proizvodnju vina „Mór” voćnog okusa.

Sirovina koja se tako dobiva iznimno je pogodna za dulje razdoblje dozrijevanja ili za, na primjer, vrhunska vina, koja se u regiji tradicionalno proizvode u bačvama. Razlog za to je činjenica da manja površina omogućuje dulje dozrijevanje u drvenim bačvama.

Sorta Ezerjó bila je glavna sorta i zaštitni znak te vinogradarske regije do 1950-ih, ali sad su joj se pridružile i druge sorte grožđa, uglavnom bijele. To su, među ostalima, Zöld veltelíni, Rizlingszilváni, Rajnai rizling, Chardonnay, Leányka, Királyleányka, Sauvignon, Szürkebarát i Tramini te nekoliko sorti plavog grožđa koje se uzgajaju u manjim količinama. Ezerjó je i dalje najvažnija sorta u toj vinogradarskoj regiji te se uzgaja na gotovo trećini njezine površine.

Stoga je vino „Mór” i dalje svuda poznato kao „Móri Ezerjó”, koje je proizišlo iz kombinacije pogodnog mjesta proizvodnje i izvrsne sorte. Ta se sorta uzgaja na nekoliko mjesta u Mađarskoj, ali svoj istinski dom ima na obroncima gorja Vértes.

9.   Dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravila o oznakama (1)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

| (a) | Na etiketi se smije navesti izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” [zaštićena oznaka izvornosti] i njegove varijante na mađarskom jeziku te isti izraz na bilo kojem od službenih jezika Europske unije. |
| --- | --- |

(a)

Na etiketi se smije navesti izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” [zaštićena oznaka izvornosti] i njegove varijante na mađarskom jeziku te isti izraz na bilo kojem od službenih jezika Europske unije.

| (b) | Na etiketi vina zaštićene oznake izvornosti „Mór/Móri”, izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” [zaštićena oznaka izvornosti] može se zamijeniti izrazom „védett eredetű bor” [vino zaštićene izvornosti]. |
| --- | --- |

(b)

Na etiketi vina zaštićene oznake izvornosti „Mór/Móri”, izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” [zaštićena oznaka izvornosti] može se zamijeniti izrazom „védett eredetű bor” [vino zaštićene izvornosti].

| (c) | Zaštićena oznaka izvornosti „Mór” može se zamijeniti oznakom „Móri” ili „Móri borvidék” [vinogradarska regija Mór]. Gramatička varijanta s nastavkom „-i” u nazivima svih općina navedenih u točki VIII. podtočki 1.1.2. isto se tako može navesti na etiketi. |
| --- | --- |

(c)

Zaštićena oznaka izvornosti „Mór” može se zamijeniti oznakom „Móri” ili „Móri borvidék” [vinogradarska regija Mór]. Gramatička varijanta s nastavkom „-i” u nazivima svih općina navedenih u točki VIII. podtočki 1.1.2. isto se tako može navesti na etiketi.

| (d) | Navođenje godine berbe obvezno je za sva primarna i nova vina. |
| --- | --- |

(d)

Navođenje godine berbe obvezno je za sva primarna i nova vina.

| (e) | Ako se navodi godina berbe, 85 % vina mora potjecati iz te godine berbe. Iznimka su primarna i nova vina te vina „virgin vintage” ili vina prve berbe, pri čemu 100 % vina mora potjecati iz relevantne godine berbe. |
| --- | --- |

(e)

Ako se navodi godina berbe, 85 % vina mora potjecati iz te godine berbe. Iznimka su primarna i nova vina te vina „virgin vintage” ili vina prve berbe, pri čemu 100 % vina mora potjecati iz relevantne godine berbe.

| (f) | Izrazi „termőhelyen palackozva” [punjeno u boce na području proizvodnje], „termelői palackozás” [punjeno u boce kod proizvođača] i „pinceszövetkezetben palackozva” [punjeno u boce u zadružnoj vinariji] mogu se navesti na svim vinima „Mór/Móri”. |
| --- | --- |

(f)

Izrazi „termőhelyen palackozva” [punjeno u boce na području proizvodnje], „termelői palackozás” [punjeno u boce kod proizvođača] i „pinceszövetkezetben palackozva” [punjeno u boce u zadružnoj vinariji] mogu se navesti na svim vinima „Mór/Móri”.

| (g) | Izraz „rozé” može se zamijeniti izrazom „rosé”, a izraz „küvé” izrazom „cuvée”. |
| --- | --- |

(g)

Izraz „rozé” može se zamijeniti izrazom „rosé”, a izraz „küvé” izrazom „cuvée”.

Pravila o oznakama (2)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

| (h) | Kako bi se potrošačima pružile sve informacije, u slučaju vina „küvé” ili „cuvée” mogu se navesti vina dobivena miješanjem nekoliko sorti grožđa, a na etiketi se mogu navesti nazivi sorti grožđa upotrijebljenih za vino „cuvée” silaznim redoslijedom po udjelu. Ako se navode nazivi sorti, potrebno je navesti nazive svih sorti koje sadržava predmetno vino „cuvée”. |
| --- | --- |

(h)

Kako bi se potrošačima pružile sve informacije, u slučaju vina „küvé” ili „cuvée” mogu se navesti vina dobivena miješanjem nekoliko sorti grožđa, a na etiketi se mogu navesti nazivi sorti grožđa upotrijebljenih za vino „cuvée” silaznim redoslijedom po udjelu. Ako se navode nazivi sorti, potrebno je navesti nazive svih sorti koje sadržava predmetno vino „cuvée”.

| (i) | Izraz „öreg tőkék bora” [vino koje potječe od stare vinove loze] može se navesti na etiketi ako najmanje 85 % vina potječe iz vinograda čija je loza starija od 40 godina. |
| --- | --- |

(i)

Izraz „öreg tőkék bora” [vino koje potječe od stare vinove loze] može se navesti na etiketi ako najmanje 85 % vina potječe iz vinograda čija je loza starija od 40 godina.

| (j) | Navođenje izraza „birtokbor” [vino s jednog imanja] na vinima „Mór” dopušteno je ako 100 % grožđa upotrijebljenog za njihovu proizvodnju potječe s područja na kojem vinovu lozu uzgaja određena vinarija. U slučaju obiteljskog gospodarstva, izraz „birtokbor” [vino s jednog imanja] može se navesti i na etiketama vina koja se proizvode u vinogradima koje obrađuju članovi obitelji. |
| --- | --- |

(j)

Navođenje izraza „birtokbor” [vino s jednog imanja] na vinima „Mór” dopušteno je ako 100 % grožđa upotrijebljenog za njihovu proizvodnju potječe s područja na kojem vinovu lozu uzgaja određena vinarija. U slučaju obiteljskog gospodarstva, izraz „birtokbor” [vino s jednog imanja] može se navesti i na etiketama vina koja se proizvode u vinogradima koje obrađuju članovi obitelji.

| (k) | Izrazi „késői szüretelésű bor” [vino kasne berbe], „válogatott szüretelésű bor” [vino izborne berbe], „főbor” [glavno vino], „jégbor” [ledeno vino] i „töppedt szőlőből készült bor” [vino od prosušenih bobica grožđa] mogu se navesti samo na etiketama vrhunskih vina. |
| --- | --- |

(k)

Izrazi „késői szüretelésű bor” [vino kasne berbe], „válogatott szüretelésű bor” [vino izborne berbe], „főbor” [glavno vino], „jégbor” [ledeno vino] i „töppedt szőlőből készült bor” [vino od prosušenih bobica grožđa] mogu se navesti samo na etiketama vrhunskih vina.

Drugi izrazi čija je upotreba ograničena, a mogu se navesti:

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

| — | „muzeális bor” [povijesno vino]: bijela, vrhunska vina |
| --- | --- |

—

„muzeális bor” [povijesno vino]: bijela, vrhunska vina

| — | „birtokbor” [vino s jednog imanja]: sva vina |
| --- | --- |

—

„birtokbor” [vino s jednog imanja]: sva vina

| — | „öreg tőkék bora” [vino koje potječe od stare vinove loze]: sva vina |
| --- | --- |

—

„öreg tőkék bora” [vino koje potječe od stare vinove loze]: sva vina

| — | „virgin vintage” ili „első szüret” [prva berba]: sva vina |
| --- | --- |

—

„virgin vintage” ili „első szüret” [prva berba]: sva vina

| — | „muskotály” [muškat]: bijela vina |
| --- | --- |

—

„muskotály” [muškat]: bijela vina

| — | „cuvée” ili „küvé”: sva vina |
| --- | --- |

—

„cuvée” ili „küvé”: sva vina

| — | „szűretlen” [nefiltrirano]: crna vina |
| --- | --- |

—

„szűretlen” [nefiltrirano]: crna vina

| — | „primőr” [primeur] ili „újbor” [novo vino]: bijela, ružičasta, crna vina |
| --- | --- |

—

„primőr” [primeur] ili „újbor” [novo vino]: bijela, ružičasta, crna vina

| — | „barrique”: bijela, crna, vrhunska vina |
| --- | --- |

—

„barrique”: bijela, crna, vrhunska vina

Manje zemljopisne jedinice koje se mogu upotrijebiti uz ZOI „Mór”

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Općine:

| — | županija Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly |
| --- | --- |

—

županija Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly

Za vina „Mór” na kojima je označena općina, najmanje 85 % grožđa mora potjecati iz vinograda razvrstanih u razred I. ili II. iz te općine, a najviše 15 % prerađenog grožđa smije potjecati iz drugih dijelova razgraničenog područja proizvodnje vina „Mór”.

Pravila o prezentiranju

Pravni okvir:

Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vrhunska vina smiju se prodavati samo u bocama.

To se pravilo ne primjenjuje na vina koja na području proizvodnje u vlastitom podrumu proizvodi sâm proizvođač za potrošnju na mjestu proizvodnje.

Vrhunska vina smiju se prodavati samo u vinskoj godini koja slijedi nakon berbe.

Proizvodnja izvan razgraničenog područja proizvodnje (1)

Pravni okvir:

Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Zbog povijesnih razloga vino ZOI-ja „Mór” smije se proizvoditi u sljedećim županijama i gradovima uz općine navedene u poglavlju IV.:

| — | županija Fejér:
  općine Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál i Velence |
| --- | --- |

—

županija Fejér:

općine Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál i Velence

| — | županija Bács-Kiskun:
  općine Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú” Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút i Zsana. |
| --- | --- |

—

županija Bács-Kiskun:

općine Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú” Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút i Zsana.

Proizvodnja izvan razgraničenog područja proizvodnje (2)

Pravni okvir:

Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| — | županija Komárom-Esztergom:
  općine Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely i Vértesszőlős |
| --- | --- |

—

županija Komárom-Esztergom:

općine Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely i Vértesszőlős

| — | županija Pest:
  općine Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres i Veresegyház |
| --- | --- |

—

županija Pest:

općine Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres i Veresegyház

| — | županija Somogy:
  općine Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós i Ordacsehi. |
| --- | --- |

—

županija Somogy:

općine Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós i Ordacsehi.

Proizvodnja izvan razgraničenog područja proizvodnje (3)

Pravni okvir:

Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| — | županija Tolna:
  općine Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisveke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod, Zomba i |
| --- | --- |

—

županija Tolna:

općine Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisveke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod, Zomba i

| — | županija Veszprém:
  općine Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp i Zánka |
| --- | --- |

—

županija Veszprém:

općine Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp i Zánka

Od tog su pravila izuzeta vrhunska vina, kvalitetna pjenušava vina i kvalitetna aromatična pjenušava vina, koja se smiju prerađivati samo u općinama iz poglavlja IV.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/33

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2020/C 196/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„RIBEIRO”

PDO-ES-A1123-AM03

Datum podnošenja zahtjeva: 17.8.2017.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Uvođenje nove kategorije proizvoda od vinove loze (kvalitetna pjenušava vina)

Opis i razlozi

Dodana je nova kategorija vina: kvalitetno pjenušavo vino (Uredba (EU) br. 1308/2013, Prilog VII., dio II., kategorija 5.).

Zbog te promjene potrebno je izmijeniti odjeljak 2. specifikacije i odjeljak 2.3. jedinstvenog dokumenta. Osim toga, ta promjena neizravno utječe na odjeljke 3., 7. i 8.b.2. specifikacije. U jedinstvenom dokumentu utječe na sljedeće odjeljke: 4. (Opis vina), 5.a (Posebni enološki postupci), 8. (Povezanost) i 9. (Dodatne odredbe o označivanju).

Ta se vina moraju proizvoditi tradicionalnom metodom, isključivo od bijelog ili crnog grožđa utvrđenih glavnih sorti, tj. autohtonih sorti koje vinu daju specifičniji karakter.

Promjena je uvedena zbog tradicije proizvodnje tih vina na tom području, ali i visoke kvalitete pjenušavih vina koja se trenutačno proizvode. Pjenušava vina počela su se proizvoditi u Ribeiru 1920-ih godina i mnogi su proizvođači nastavili tu tradiciju do kraja dvadesetog stoljeća. S vremenom se ta praksa uvelike smanjila. Proizvodnja je postala ograničena i povremena, a proizvedene su boce uglavnom imale simboličnu vrijednost ili su služile kao darovi ili znakovi pažnje za važne posjetitelje. No posljednjih je godina ta proizvodnja ponovno oživjela. To je rezultat pozitivnih prijašnjih iskustava i sve zahtjevnijeg potrošačkog tržišta, koje je zainteresirano za nova iskustva i spremno je platiti ekskluzivan i relativno skup proizvod. Prijašnja su iskustva pokazala da se od glavnih sorti grožđa ove oznake izvornosti, ako se prerađuju tradicionalnom metodom za pjenušava vina, proizvode visokokvalitetna vina.

2.2.   Izmjena opisa vina

Opis i razlozi

U novoj se specifikaciji unutar kategorije 1. (vino) navode razlike koje se temelje na sortama koje se upotrebljavaju u proizvodnji. To znači da će se termin „Castes” upotrebljavati za bijela i crna vina koja se proizvode isključivo od određenih sorti grožđa koje se smatraju glavnim sortama. Sve su te sorte autohtone i iznimno su dobro prilagođene prirodnim uvjetima te regije. To su: Caiño tinto, Caiño bravo, Caiño longo, Ferrón, Sousón, Mencía, Brancellao, Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caiño blanco, Loureira i Albariño. Slično tomu, crna i bijela vina koja su dozrijevala u drvenim bačvama bit će stavljena na tržište s oznakom „Barrica”.

Stoga je potrebno izmijeniti opis analitičkih i organoleptičkih svojstava kako bi se uvrstila svojstva po kojima se vina označena prethodno navedenim terminima razlikuju od drugih vina.

Ta promjena prema tomu uglavnom utječe na odjeljak 2. specifikacije i odjeljak 2.4. (Opis vina) jedinstvenog dokumenta. Osim toga, ona neizravno utječe na odjeljke 3., 7. i 8.b.2. specifikacije i na odjeljke 5.a (Posebni enološki postupci) i 9. (Dodatne odredbe o označivanju) jedinstvenog dokumenta.

Ta je promjena opravdana potrebom da se potrošačima pruže informacije koje im omogućavaju donošenje boljih odluka pri kupnji. Informacije će im pomoći da prepoznaju vina s posebnim svojstvima, koja proizlaze iz upotrebe sorti grožđa koje su najbolje prilagođene tom području, kao u slučaju vina Ribeiro Castes, ili dozrijevanja vina u drvenim bačvama, što je tipično za vina Ribeiro Barrica.

Uvedena je mala izmjena i u opis organoleptičkih svojstava te se sada umjesto opisa ugode koju vina stvaraju upotrebljavaju objektivniji deskriptori. To se odnosi na analitičke vrijednosti bijelih i crnih vina koja nisu označena oznakama „Castes” i „Barrica”, kao i na vina koja su označena oznakom „Ribeiro Tostado”. Najmanja alkoholna jakost (ukupna i stvarna) povišena je i za bijela i za crna vina. Najveći ukupni sadržaj kiselosti povećan je za bijela vina, dok je za crna smanjen najmanji ukupni sadržaj kiselosti. Ukupna prirodna alkoholna jakost i najmanji ukupni sadržaj šećera povećani su za „Ribeiro Tostado”.

Promjene navedene u prethodnom odlomku odnose se samo na odjeljak 2. specifikacije i odjeljak 4. (Opis vina) jedinstvenog dokumenta. Njihovo je uvođenje opravdano podacima dobivenima tijekom kušanja i analitičkih ispitivanja koja su provedena posljednjih godina.

2.3.   Promjene u postupcima proizvodnje vina (prakse uzgoja): gustoća sadnje

Opis i razlozi

Odjeljak 3.a specifikacije i odjeljak 5.a (Prakse uzgoja) jedinstvenog dokumenta izmijenjeni su.

Utvrđena je najmanja gustoća sadnje od 3 000 trsova po hektaru. Time se zamjenjuje odredba u sadašnjoj specifikaciji kojom se utvrđuje najveća gustoća sadnje od 7 000 trsova po hektaru.

Ta je promjena uvedena zbog postojeće tradicije gusto zasađenih vinograda na tom vinogradarskom području. Propisima iz 1976. utvrđena je prethodno navedena gornja granica od 7 000 trsova po hektaru, koja nije postojala u prethodnim propisima iz 1957. Promjena je uvedena 1976. zato što se smatralo da je korisno utvrditi gornju granicu radi poboljšanja kvalitete vina, ali i lakše mehanizacije u vinogradima.

Sada se zna da, uz odgovarajuće praćenje kapaciteta proizvodnje vina, razine gustoće iznad 7 000 trsova po hektaru mogu rezultirati visokokvalitetnim vinima. Nova specifikacija uključuje znatno smanjenje prinosa vina po hektaru, što znači da ta izmjena neće ugroziti kvalitetu vina.

2.4.   Promjene u postupcima proizvodnje vina (prakse uzgoja): detaljnija regulacija sustava uzgoja i rezidbe

Opis i razlozi

Odjeljak 3.a specifikacije i odjeljak 5.a (Prakse uzgoja) jedinstvenog dokumenta izmijenjeni su.

Uvršten je detaljniji opis dopuštenih sustava uzgoja i rezidbe. Točnije, primjenjivat će se rezidba u obliku kordonca, račvasta (gobelet) rezidba i rezidba Guyot. Za uzgoj će se upotrebljavati nasloni ili kolci. U sadašnjem je tekstu navedeno samo da će se „[rezidba] provoditi na reznike ili lucnjeve ili ostavljanjem odgovarajućeg broja reznika, a od uzgojnih oblika primjenjivat će se uzgoj na žicama ili račvasti uzgojni oblik”.

Ta je izmjena potrebna jer je sadašnji tekst specifikacije veoma nejasan i neprecizan te bi mogao rezultirati vrlo različitim načinima rezidbe. Cilj je uvrstiti samo one načine koji se doista primjenjuju, bez obzira na to jesu li prisutni već godinama ili su uvedeni tek nedavno.

Rezidba u obliku kordonca uvrštena je unatoč tomu što to nije tradicionalna metoda za oznaku izvornosti „Ribeiro”. Uvedena je zbog različitih razloga koji su navedeni u nastavku. Jednostavno se primjenjuje. Distribucija mladica i listova povoljna je za grožđe. Osim toga, omogućava praćenje prinosâ proizvodnje, a dobiveno je grožđe visokokvalitetno. Zato je odlučeno da se taj sustav rezidbe može uvrstiti među dopuštene sustave za ovu oznaku izvornosti.

Od svih zabilježenih metoda u Ribeiru najdulje se primjenjuje račvasta rezidba, koja se i danas upotrebljava u nekim vinogradima. Podrazumijeva ostavljanje odgovarajućeg broja reznika i pokojeg lucnja. Kordonci i debla manje zrelih trsova podupiru se kolcima. Osim toga, kada su se u vinograde tek uvodili sustavi uzgoja sa žicom, počeo se primjenjivati i sustav Guyot. Sada se izričito spominje u novoj specifikaciji.

2.5.   Promjene u postupcima proizvodnje vina: najveći prinosi

Opis i razlozi

Prinos pri ekstrakciji u proizvodnji vina i pjenušavog vina povećan je sa sadašnje stope od 70 litara na 100 kg grožđa na 74 litre, odnosno 72 litre u slučaju vina Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica i Ribeiro Espumoso. S druge strane, prinos proizvodnje grožđa po hektaru smanjen je sa sadašnje stope od 30 000 kg po hektaru na 13 000 kg u slučaju grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju bijelih vina Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica i Ribeiro Espumoso. U slučaju grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju crnih verzija tih vina prinos sada iznosi 12 000 kg po hektaru. Za sva druga vina prinos proizvodnje grožđa utvrđen je na 19 000 kg po hektaru. Prinosi proizvodnje grožđa za Ribeiro Tostado ostali su isti i iznose 12 000 kg po hektaru.

Zbog tih se izmjena općenito znatno smanjila proizvodnja vina po hektaru, sa sadašnje stope od 210 hektolitara po hektaru na 86,40–140,60 hektolitara po hektaru ovisno o vrsti vina. Prinos pri ekstrakciji vrste Ribeiro Tostado od 40 litara na 100 kg ubranog grožđa ostao je isti.

Te promjene utječu na odjeljke 3.b, 5. i 8.b.1. specifikacije te na odjeljke 5.a (Posebni enološki postupci) i 5.b (Najveći prinosi) jedinstvenog dokumenta.

Prinosi pri ekstrakciji povećali su se zbog toga što se modernom tehnologijom koja se primjenjuje u proizvodnji omogućavaju veći prinosi pri ekstrakciji bez ugrožavanja kvalitete vina.

U sadašnjoj je specifikaciji navedeno da prinos grožđa po hektaru iznosi 30 000 kg. Taj je prinos utvrđen propisima za ovu oznaku izvornosti koji su odobreni 1976. No tako visoki prinos pripada drugačijem vremenu i drugačijem pristupu vinogradarstvu koji se više ne primjenjuje. Kvaliteta je danas mnogo važnija od kvantitete. Znatnim smanjenjem prinosa stoga se nastoji postići veća kvaliteta sirovina, a time i vina koja su obuhvaćena oznakom izvornosti.

2.6.   Promjene u postupcima proizvodnje vina: definicija posebnih enoloških postupaka za pjenušava vina i za vina Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica i Ribeiro Tostado

Opis i razlozi

Izmijenjeni su odjeljci 3.b, 3.c i 3.d specifikacije i odjeljak 5.a jedinstvenog dokumenta (Posebni enološki postupci).

Pjenušavo vino Ribeiro uvedeno je kao nova kategorija vinskih proizvoda, a unutar kategorije 1. utvrđene su nove vrste vina: Ribeiro Castes i Ribeiro Barrica. Stoga je potrebno definirati posebne uvjete za njihovu proizvodnju. Osim toga, utvrđeno je da vina Ribeiro Tostado moraju biti bijela ili crna i moraju se proizvoditi isključivo od glavnih sorti.

Vina Ribeiro Castes moraju se proizvoditi isključivo od glavnih sorti. Vina Ribeiro Barrica moraju biti crna ili bijela vina koja su se u bilo kojem razdoblju tijekom postupka proizvodnje skladištila u bačvama maksimalnog obujma od 600 litara i koja se isto tako isključivo dobivaju od glavnih sorti grožđa.

Osim toga, pjenušava vina moraju se proizvoditi samo od glavnih sorti grožđa upotrebom tradicionalne metode, i to u verzijama „Brut” i „Brut Nature”.

Te su promjene uvedene zato što je potrebno utvrditi specifične objektivne uvjete za ta vina, koja će na tržištu biti drugačije označena. Svim tim vinima zajedničko je to što se proizvode isključivo od glavnih sorti grožđa. Riječ je o sortama koje se tradicionalno uzgajaju na tom području. Od njih se proizvode vina u kojima jedinstvene značajke vina Ribeiro najbolje dolaze do izražaja.

2.7.   Promjene u postupcima proizvodnje vina: povećanje najmanjeg sadržaja šećera u grožđanom moštu za kategoriju Tostados

Opis i razlozi

Izmijenjeni su odjeljak 3.d specifikacije i odjeljak 5.a jedinstvenog dokumenta (Posebni enološki postupci).

Iskustva iz prijašnjih godina i rezultati opaženi u proizvodnji vina Ribeiro Tostado pokazuju da bi bilo korisno povećati najmanji sadržaj šećera u moštu dobivenom od prosušenog grožđa sa sadašnjeg omjera od 300 grama po litri na 350.

2.8.   Razvrstavanje sorti u glavne i sekundarne

Opis i razlozi

Izmijenjeni su odjeljak 6. specifikacije i odjeljak 7. jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o jednom od glavnih novih elemenata u izmjeni specifikacije. Odnosi se na uvođenje dviju zasebnih kategorija sorti grožđa koje se mogu upotrijebiti za proizvodnju vina s oznakom izvornosti „Ribeiro”: glavne sorte i sekundarne sorte. Ta se podjela prije svega temelji na kvaliteti koju te sorte daju vinima s ovom oznake izvornosti, a ona se ocjenjuje na temelju dvaju kriterija. S jedne se strane prosuđuje isključivo tehnička kvaliteta, a s druge potencijalna raznolikost koju određene sorte grožđa daju proizvodu. Glavne su sorte autohtone sorte, koje se u klasifikaciji koju sastavlja autonomna zajednica Galicija uvijek ubrajaju u preporučene sorte. Ta klasifikacija glasi ovako:

| — | glavne sorte:
  crne: Caíño tinto, Caíño bravo, Caíño longo, Ferrón, Sousón, Mencía i Brancellao,
  bijele: Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caíño blanco, Loureira i Albariño, |
| --- | --- |

—

glavne sorte:

crne: Caíño tinto, Caíño bravo, Caíño longo, Ferrón, Sousón, Mencía i Brancellao,

bijele: Treixadura, Torrontés, Godello, Lado, Caíño blanco, Loureira i Albariño,

| — | sekundarne sorte:
  crne: Garnacha tintorera i Tempranillo bijeli: Palomino i Albillo.
  Vina koja pripadaju vrsti Castes i ona s oznakom „Barrica” moraju se proizvoditi isključivo od glavnih sorti, što vrijedi i za kvalitetna pjenušava vina i prirodno slatka vina (Tostado). |
| --- | --- |

—

sekundarne sorte:

crne: Garnacha tintorera i Tempranillo bijeli: Palomino i Albillo.

Vina koja pripadaju vrsti Castes i ona s oznakom „Barrica” moraju se proizvoditi isključivo od glavnih sorti, što vrijedi i za kvalitetna pjenušava vina i prirodno slatka vina (Tostado).

2.9.   Uključivanje i uklanjanje sorti

Opis i razlozi

Izmijenjeni su odjeljak 6. specifikacije i odjeljak 7. jedinstvenog dokumenta.

Predlaže se dodavanje bijelih sorti Lado i Caíño blanco u skupinu glavnih sorti i uklanjanje bijele sorte Macabeo.

Te su promjene objašnjene u nastavku.

| — | Lado (dodana)
  Lado je sorta koju preporučuje autonomna zajednica Galicija u skladu sa španjolskim zakonodavstvom. To je autohtona sorta sa zemljopisnog područja na kojem se proizvode vina s oznakom izvornosti „Ribeiro”. Ta se sorta nesumnjivo sve više uzgaja i u tom se kraju upotrebljava više nego na bilo kojem drugom području proizvodnje. Savršeno je prilagođena lokalnim poljoprivrednim i klimatskim uvjetima, ali i tradicionalnim sustavima uzgoja u tom okrugu. Vinima tog područja daje kvalitetu i raznolikost karaktera, zbog čega je bilo neophodno odobriti njezinu upotrebu. |
| --- | --- |

—

Lado (dodana)

Lado je sorta koju preporučuje autonomna zajednica Galicija u skladu sa španjolskim zakonodavstvom. To je autohtona sorta sa zemljopisnog područja na kojem se proizvode vina s oznakom izvornosti „Ribeiro”. Ta se sorta nesumnjivo sve više uzgaja i u tom se kraju upotrebljava više nego na bilo kojem drugom području proizvodnje. Savršeno je prilagođena lokalnim poljoprivrednim i klimatskim uvjetima, ali i tradicionalnim sustavima uzgoja u tom okrugu. Vinima tog područja daje kvalitetu i raznolikost karaktera, zbog čega je bilo neophodno odobriti njezinu upotrebu.

| — | Caíño blanco (dodana)
  I tu sortu preporučuje autonomna zajednica Galicija u skladu sa španjolskim zakonodavstvom. Već se nekoliko desetljeća postupno uvodi na područje obuhvaćeno oznakom „Ribeiro”, većinom iz predjela koji graniče s područjem obuhvaćenim oznakom izvornosti „Rías Baixas”, na kojem je već uvrštena u propise. Njezin je utjecaj u početku bio ograničen, baš kao i potražnja vinogradara i proizvođača, stoga se nije smatralo da je treba uključiti u propise kojima se uređuje ova oznaka izvornosti. Međutim, dobro se prilagodila lokalnim poljoprivrednim i klimatskim uvjetima, ali i tradicionalnim sustavima uzgoja s tog područja. Zbog toga se, ali i zbog pozitivnog doprinosa kvaliteti vina u kojima je prisutna, u tom sektoru postupno počelo tražiti da se uključi u propise kako bi se mogla upotrebljavati u proizvodnji vina koja su zaštićena oznakom izvornosti „Ribeiro”. |
| --- | --- |

—

Caíño blanco (dodana)

I tu sortu preporučuje autonomna zajednica Galicija u skladu sa španjolskim zakonodavstvom. Već se nekoliko desetljeća postupno uvodi na područje obuhvaćeno oznakom „Ribeiro”, većinom iz predjela koji graniče s područjem obuhvaćenim oznakom izvornosti „Rías Baixas”, na kojem je već uvrštena u propise. Njezin je utjecaj u početku bio ograničen, baš kao i potražnja vinogradara i proizvođača, stoga se nije smatralo da je treba uključiti u propise kojima se uređuje ova oznaka izvornosti. Međutim, dobro se prilagodila lokalnim poljoprivrednim i klimatskim uvjetima, ali i tradicionalnim sustavima uzgoja s tog područja. Zbog toga se, ali i zbog pozitivnog doprinosa kvaliteti vina u kojima je prisutna, u tom sektoru postupno počelo tražiti da se uključi u propise kako bi se mogla upotrebljavati u proizvodnji vina koja su zaštićena oznakom izvornosti „Ribeiro”.

| — | Macabeo (uklonjena)
  Ova je sorta prisutna u propisima za oznaku izvornosti „Ribeiro” još od prve verzije iz 1957. No sada je očito da nije tipična za to područje, ni u proizvodnji ni u pogledu dodavanja kvalitete i karaktera vinima koja su zaštićena oznakom izvornosti. Stoga se predlaže njezino uklanjanje iz proizvodnje vina s oznakom izvornosti „Ribeiro”. |
| --- | --- |

—

Macabeo (uklonjena)

Ova je sorta prisutna u propisima za oznaku izvornosti „Ribeiro” još od prve verzije iz 1957. No sada je očito da nije tipična za to područje, ni u proizvodnji ni u pogledu dodavanja kvalitete i karaktera vinima koja su zaštićena oznakom izvornosti. Stoga se predlaže njezino uklanjanje iz proizvodnje vina s oznakom izvornosti „Ribeiro”.

2.10.   Nove mjere za poboljšanje provjera

Opis i razlozi

Izmijenjen je odjeljak 8.b.3. specifikacije. Time se ne mijenja jedinstveni dokument.

Registrirani objekti moraju biti neovisni i ne smiju biti u neposrednoj blizini neregistriranih objekata, s kojima mogu biti povezani isključivo javnim cestama. Nadalje, jednom mjesečno moraju prijaviti sve isporuke i otpreme vina.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

„Ribeiro”

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

| 15. | Vino od prosušenog grožđa |
| --- | --- |

15.

Vino od prosušenog grožđa

4.   Opis vina

Ribeiro Castes i Ribeiro (bijela)

Vizualni izgled vina

Prozirno s nijansama u rasponu od blijedožute do zlatne i primjesama u rasponu od zelene do zlatne, ovisno o starosti i metodi proizvodnje.

Aromatska svojstva vina

Čisti i istaknuti mirisi, u kojima se naziru neki od sljedećih deskriptora: zrelo voće i svježe voće, cvijeće, med, aromatično bilje, biljke i balzami. Vina kategorije Castes odlikuju se većom kompleksnošću i srednje visokim intenzitetom.

Karakteristični okusi

Svježi i uravnoteženi uz besprijekoran, trajan završni okus. Vina kategorije Castes imaju bolju strukturu, volumen, okus, ekstrakt i završni okus.

| * | Ako nisu utvrđena ograničenja, mora se poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a. |
| --- | --- |

*

| * | Najmanja stvarna alkoholna jakost vina „Castes blancos”: 11 % vol. |
| --- | --- |

*

| * | Vina koja su dozrijevala u drvenim bačvama dulje od tri mjeseca i koja su stara manje od jedne godine moraju imati najveći sadržaj hlapljivih kiselina od 0,85 grama po litri (14,17 miliekvivalenata po litri (meq/l)). Ako su takva vina dozrijevala dulje od jedne godine, ta količina mora iznositi 0,9 grama po litri (15 meq/l), uz dodatnih 0,06 grama po litri (1 meq/l) za svaki stupanj alkoholne jakosti iznad 11 % volumena. Ograničenja utvrđena u primjenjivom zakonodavstvu koje je na snazi ne smiju se ni u kojem slučaju premašiti. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

Ribeiro Castes i Ribeiro (crno)

Vizualni izgled vina

Prozirno i srednje visokog intenziteta boje s nijansama u rasponu od ljubičaste do crvene boje trešnje i primjesama u rasponu od ljubičaste do boje terakote, ovisno o starosti i metodi proizvodnje.

Aromatska svojstva vina

Čisti i istaknuti mirisi, u kojima se naziru neki od sljedećih deskriptora: crveno i tamno voće, zrelo i svježe, cvijeće, aromatično bilje, mliječni proizvodi, biljke i balzami. Vina kategorije Castes odlikuju se većom kompleksnošću i srednje visokim intenzitetom.

Karakteristični okusi

Svježi, uravnoteženi, uz srednje visoku taninsku strukturu i besprijekoran, trajan završni okus. Vina kategorije Castes imaju veću finoću tanina i bolji volumen, okus, ekstrakt i završni okus.

| * | Ako nisu utvrđena ograničenja, mora se poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a. |
| --- | --- |

*

| * | Najmanja stvarna alkoholna jakost vina „Castes tintos”: 11 % vol. |
| --- | --- |

*

| * | Vina koja su dozrijevala u drvenim bačvama dulje od tri mjeseca i koja su stara manje od jedne godine moraju imati najveći sadržaj hlapljivih kiselina od 0,85 grama po litri (14,17 miliekvivalenata po litri (meq/l)). Ako su takva vina dozrijevala dulje od jedne godine, ta količina mora iznositi 0,9 grama po litri (15 meq/l), uz dodatnih 0,06 grama po litri (1 meq/l) za svaki stupanj alkoholne jakosti iznad 11 % volumena. Ograničenja utvrđena u primjenjivom zakonodavstvu koje je na snazi ne smiju se ni u kojem slučaju premašiti. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

Ribeiro Barrica (bijelo)

Vizualni izgled vina

Prozirno s nijansama u rasponu od blijedožute do zlatne i primjesama u rasponu od zelene do zlatne, ovisno o starosti i metodi proizvodnje.

Aromatska svojstva vina

Aromatski složeno s čistim, istaknutim mirisima i ravnotežom drvenastog aromatskog sastojka, uz srednje visoki intenzitet i neke od sljedećih deskriptora: zrelo voće, svježe voće, sušeno voće, cvijeće, med, džem, aromatično bilje, biljke, balzami, začini, mirisi tostiranja i pečenja.

Karakteristični okusi

Svježi, uravnoteženi i intenzivni, zaokruženi, uz ekstrakt, dobru strukturu i volumen te besprijekoran i trajan završni okus iznimne duljine.

| * | Ako nisu utvrđena ograničenja, mora se poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a. |
| --- | --- |

*

| * | Vina koja su dozrijevala u drvenim bačvama dulje od tri mjeseca i koja su stara manje od jedne godine moraju imati najveći sadržaj hlapljivih kiselina od 0,85 grama po litri (14,17 miliekvivalenata po litri (meq/l)). Ako su takva vina dozrijevala dulje od jedne godine, ta količina mora iznositi 0,9 grama po litri (15 meq/l), uz dodatnih 0,06 grama po litri (1 meq/l) za svaki stupanj alkoholne jakosti iznad 11 % volumena. Ograničenja utvrđena u primjenjivom zakonodavstvu koje je na snazi ne smiju se ni u kojem slučaju premašiti. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

Ribeiro Barrica (crno)

Vizualni izgled vina

Prozirno i srednje visokog intenziteta boje s nijansama u rasponu od ljubičaste do crvene boje trešnje i primjesama u rasponu od ljubičaste do boje terakote, ovisno o starosti i metodi proizvodnje.

Aromatska svojstva vina

Aromatski složeno s čistim, istaknutim mirisima i ravnotežom drvenastog aromatskog sastojka, uz srednje visoki intenzitet i neke od sljedećih deskriptora: zrelo i svježe crveno i tamno voće, sušeno voće, cvijeće, džem, aromatično bilje, biljke, mliječni proizvodi, balzami, začini, mirisi tostiranja, prženja i pečenja.

Karakteristični okusi

Svježi, uravnoteženi i intenzivni, zaokruženi, uz ekstrakt, dobru strukturu i volumen te besprijekoran i trajan završni okus iznimne duljine.

| * | Ako nisu utvrđena ograničenja, mora se poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a. |
| --- | --- |

*

| * | Vina koja su dozrijevala u drvenim bačvama dulje od tri mjeseca i koja su stara manje od jedne godine moraju imati najveći sadržaj hlapljivih kiselina od 0,85 grama po litri (14,17 miliekvivalenata po litri (meq/l)). Ako su takva vina dozrijevala dulje od jedne godine, ta količina mora iznositi 0,9 grama po litri (15 meq/l), uz dodatnih 0,06 grama po litri (1 meq/l) za svaki stupanj alkoholne jakosti iznad 11 % volumena. Ograničenja utvrđena u primjenjivom zakonodavstvu koje je na snazi ne smiju se ni u kojem slučaju premašiti. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

Ribeiro Espumoso (bijelo i rosé)

Vizualni izgled vina

Prozirno s finim, postojanim mjehurićima i nijansama u rasponu od blijedožute do zlatne (pjenušava bijela vina) i od ružičaste boje maline do narančasto-ružičaste (pjenušava rosé vina). Primjese variraju od zelenih do zlatnih nijansi (pjenušava bijela vina) i od ljubičastih do narančastih nijansi (pjenušava rosé vina), ovisno o starosti i metodi proizvodnje.

Aromatska svojstva vina

Aromatski složeno s čistim, istaknutim mirisima, uz srednje visoki intenzitet i neke od sljedećih deskriptora: zrelo voće, svježe voće, sušeno voće, kvasac, krušne mrvice, pekarski proizvodi, cvijeće, med, džem, aromatično bilje, biljke, balzami, začini i mirisi tostiranja.

Karakteristični okusi

Svježi, uravnoteženi i intenzivni, zaokruženi, uz ekstrakt, srednje visoku strukturu i volumen; mjehurići su fini, postojani, ugodni, mekani i kremasti, a završni okus besprijekoran, trajan i srednji do dugačak.

| * | Ako nisu utvrđena ograničenja, mora se poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 10 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,7 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

10

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,7

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

Ribeiro Tostado (bijelo i crno)

Vizualni izgled vina

Prozirno s nijansama u rasponu od jantarno žute do boje mahagonija i primjesama u rasponu od zlatne do boje kestena. U crnim se vinima mogu razviti svjetlije crvene nijanse ovisno o njihovoj starosti i metodi proizvodnje.

Aromatska svojstva vina

Aromatski složeno s čistim, istaknutim mirisima, uz srednje visoki intenzitet i neke od sljedećih deskriptora: zrelo voće, prosušeno voće, ušećereno voće, sušeno voće, med, aromatično bilje, začini, balzami, uz mirise tostiranja, prženja i pečenja i tvrdog drva.

Karakteristični okusi

Slatki i uravnoteženi, uz suptilnu svježinu, intenzivni, visokog volumena uz uljasti karakter, ali i uz ekstrakt, dobru zaokruženost i besprijekoran trajan završni okus koji je veoma intenzivan i dugačak.

| * | Ako nisu utvrđena ograničenja, mora se poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a. |
| --- | --- |

*

| * | Najveći sadržaj sumpora: 200 mg/l za crna i 250 mg/l za bijela vina. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 13 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 35 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

13

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

35

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

| — | Bijela i crna vina
  Prinos pri ekstrakciji ne bi smio premašiti 72 litre na svakih 100 kg grožđa za vina proizvedena od glavnih sorti grožđa: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica i Ribeiro Espumoso. Za druga vina ta brojka iznosi 74 litre vina na svakih 100 kg grožđa.
  Vina Ribeiro Castes moraju se proizvoditi isključivo od glavnih sorti.
  Vina Ribeiro Barrica moraju biti crna ili bijela vina koja su se u bilo kojem razdoblju tijekom postupka proizvodnje skladištila u bačvama maksimalnog obujma od 600 litara i koja se dobivaju isključivo od glavnih sorti grožđa. |
| --- | --- |

—

Bijela i crna vina

Prinos pri ekstrakciji ne bi smio premašiti 72 litre na svakih 100 kg grožđa za vina proizvedena od glavnih sorti grožđa: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica i Ribeiro Espumoso. Za druga vina ta brojka iznosi 74 litre vina na svakih 100 kg grožđa.

Vina Ribeiro Castes moraju se proizvoditi isključivo od glavnih sorti.

Vina Ribeiro Barrica moraju biti crna ili bijela vina koja su se u bilo kojem razdoblju tijekom postupka proizvodnje skladištila u bačvama maksimalnog obujma od 600 litara i koja se dobivaju isključivo od glavnih sorti grožđa.

| — | Pjenušavo vino
  Proizvodi se isključivo od glavnih sorti grožđa upotrebom tradicionalne metode, i to u verzijama „Brut” i „Brut Nature”. |
| --- | --- |

—

Pjenušavo vino

Proizvodi se isključivo od glavnih sorti grožđa upotrebom tradicionalne metode, i to u verzijama „Brut” i „Brut Nature”.

| — | Tostado
  Proizvodi se isključivo od glavnih crnih ili bijelih sorti. Primjenjuje se postupak prirodnog prosušivanja grožđa u prekrivenim prostorima s odgovarajućim elementima kako bi se omogućilo pravilno sušenje uz prirodnu ventilaciju. Vrijeme prosušivanja iznosi najmanje tri mjeseca. Grožđani mošt mora sadržavati najmanje 350 grama šećera po litri. Najveći prinos mora iznositi 40 litara vina na svakih 100 kg prosušenog grožđa. Mora dozrijevati u bačvama od hrastova ili trešnjina drveta na način da se osigura da ukupno vrijeme dodira s drvetom nije kraće šest mjeseci. To prema potrebi uključuje i preokretanje tijekom procesa fermentacije. Postupak dozrijevanja u boci ne smije biti kraći od tri mjeseca. |
| --- | --- |

—

Tostado

Proizvodi se isključivo od glavnih crnih ili bijelih sorti. Primjenjuje se postupak prirodnog prosušivanja grožđa u prekrivenim prostorima s odgovarajućim elementima kako bi se omogućilo pravilno sušenje uz prirodnu ventilaciju. Vrijeme prosušivanja iznosi najmanje tri mjeseca. Grožđani mošt mora sadržavati najmanje 350 grama šećera po litri. Najveći prinos mora iznositi 40 litara vina na svakih 100 kg prosušenog grožđa. Mora dozrijevati u bačvama od hrastova ili trešnjina drveta na način da se osigura da ukupno vrijeme dodira s drvetom nije kraće šest mjeseci. To prema potrebi uključuje i preokretanje tijekom procesa fermentacije. Postupak dozrijevanja u boci ne smije biti kraći od tri mjeseca.

Postupak uzgoja

Novi će nasadi imati najmanju gustoću od 3 000 trsova po hektaru.

Tijekom godišnje rezidbe primjenjuju se rezidba Guyot, rezidba u obliku kordonca, račvasta rezidba ili na reznike.

U sustavima uzgoja upotrebljavaju se nasloni ili kolci.

b.   Najveći prinosi

Glavne sorte bijelog grožđa za Castes, Barrica i Espumoso

13 000 kg grožđa po hektaru

Glavne sorte bijelog grožđa za Castes, Barrica i Espumoso

93,6 hektolitara po hektaru

Glavne sorte bijelog grožđa za Tostado

13 000 kg grožđa po hektaru

Glavne sorte bijelog grožđa za Tostado

52 hektolitra po hektaru

Glavne sorte crnog grožđa za Tostado

12 000 kg grožđa po hektaru

Glavne sorte crnog grožđa za Tostado

48 hektolitara po hektaru

Glavne sorte bijelog i crnog grožđa za vina koja nisu prethodno navedena

19 000 kg grožđa po hektaru

Glavne sorte bijelog i crnog grožđa za vina koja nisu prethodno navedena

140,6 hektolitara po hektaru

Sekundarne sorte

19 000 kg grožđa po hektaru

Sekundarne sorte

140,6 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje vina koja su obuhvaćena oznakom izvornosti „Ribeiro” obuhvaća zemljišta unutar sljedećih općina i područja: općine Ribadavia, Arnoia, Castrelo de Miño, Carballeda de Avia, Leiro, Cenlle, Beade, Punxín i Cortegada; župe Banga, Cabanelas i O Barón, općinu O Carballiño; župe Pazos de Arenteiro, Albarellos, Laxas, Cameixa i Moldes u općini Boborás; područja Santa Cruz de Arrabaldo i Untes u općini Ourense; područja Puga, A Eirexa de Puga, O Olivar, selo Feá y Celeirón i župa Alongos u općini Toén te selo A Touza u općini San Amaro.

Sve se te općine nalaze u provinciji Ourense u autonomnoj zajednici Galiciji.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | FERRÓN |
| --- | --- |

FERRÓN

| | ALBARIÑO |
| --- | --- |

ALBARIÑO

| | MENCÍA |
| --- | --- |

MENCÍA

| | BRANCELLAO |
| --- | --- |

BRANCELLAO

| | CAÍÑO BLANCO |
| --- | --- |

CAÍÑO BLANCO

| | CAÍÑO BRAVO |
| --- | --- |

CAÍÑO BRAVO

| | TREIXADURA |
| --- | --- |

TREIXADURA

| | CAÍÑO TINTO |
| --- | --- |

CAÍÑO TINTO

| | SOUSÓN |
| --- | --- |

SOUSÓN

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | GODELLO |
| --- | --- |

GODELLO

| | LADO |
| --- | --- |

LADO

| | LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO |
| --- | --- |

LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO

| | CAÍÑO LONGO |
| --- | --- |

CAÍÑO LONGO

8.   Opis povezanosti

Vino

Okrug se nalazi na području koje je poznato kao prijelazna klimatska zona Galicije na koju utječe kombinacija zaklona koji pružaju okolne planine i blizine Atlantskog oceana. Klima je umjerena i sredozemna s atlantskim utjecajem koji ublažavaju planinski lanci smješteni zapadno od okruga, koji ga štite od oluja koje s mora dopiru u unutrašnjost. U važne značajke ubrajaju se znatne razlike između dnevnih i noćnih temperatura, niske razine padalina nakon oprašivanja, neobrađena zemljišta, većinom granitna, s niskim poljskim vodnim kapacitetom, i strmi planinski teren.

Okrug gotovo da i nije pogodan za vinogradarstvo. Grožđe ne dozrijeva lako, a potrebnu alkoholnu zrelost postiže istodobno s fenolnom zrelošću. Zbog toga zadržava uravnoteženu svježinu koju duguje prirodnoj kiselosti i većoj količini vinske kiseline u odnosu na maleinsku. Blago kontinentalna priroda tog područja i prevladavajuće zračne struje stvaraju znatne razlike između dnevnih i noćnih temperatura. To pogoduje sporom dozrijevanju, čime se pojačavaju prirodna svježina i aroma.

Proizvođači su iskoristili brdovit teren u tom okrugu tako što su zasadili vinograde na obroncima s najpovoljnijom orijentacijom. Na mnogim su mjestima gradili terase kako bi se lakše brinuli o trsovima i povećali dubinu tla, pa je tako nastao krajolik u kojem su ljudske intervencije i više nego očite. Proizvođači su na taj način osigurali da biljke dobiju dovoljno sunčeve svjetlosti i tako stvore dovoljno šećera za proizvodnju vina s dobrim sadržajem alkohola. To područje, kao što je već navedeno, gotovo da i nije pogodno za vinogradarstvo.

Idući ključni aspekt povezanosti između tih vina i područja odnosi se na dostupne sorte grožđa. Većinom su to sorte koje se tradicionalno uzgajaju u tom okrugu, no koje se rijetko mogu pronaći na drugim vinogradarskim područjima. Među njima se ističe bijela sorta Treixadura, najreprezentativnija i najčešće uzgajana sorta na tom zemljopisnom području. Te su sorte u potpunosti prilagođene okolišu i nastale su zahvaljujući odabirima koje su tijekom vremena provodili proizvođači. Zahvaljujući uvjetima koji vladaju u okrugu od tih se sorti, a posebno od Treixadure, proizvode vina koja su veoma aromatična i voćna s cvjetnim notama. Sadržaj alkohola ublažava kiselost, što rezultira svježim i uravnoteženim vinima.

Kvalitetno pjenušavo vino

Kvalitetna pjenušava vina obuhvaćena oznakom izvornosti „Ribeiro” proizvode se tradicionalnom metodom. Njihova su svojstva blisko povezana sa specifičnim uvjetima okoliša i upotrijebljenim sortama grožđa.

U tom okolišu vlada umjerena klima sa sredozemnim značajkama i atlantskim utjecajem. Odlikuje se znatnom razlikom između dnevnih i noćnih temperatura i niskim razinama padalina nakon oprašivanja. Tla imaju niski poljski vodni kapacitet i okružena su planinskim terenom. To je područje na kojem se vinogradarstvo razvilo u ograničavajućim uvjetima i grožđe ne dozrijeva lako. Zbog toga su vinogradari iskoristili brdovit teren područja tako što su zasadili vinograde na obroncima s najviše sunčeve svjetlosti. Razlika između dnevnih i noćnih temperatura pogoduje sporom dozrijevanju plodova. To pojačava prirodnu svježinu i aromu tih pjenušavih vina.

Sve sorte grožđa koje se upotrebljavaju autohtone su i prilagođene specifičnim uvjetima okoliša koji vladaju u okrugu. Rezultat su postupka odabira koji su tijekom mnogih godina provodili proizvođači s tog područja. Među njima se ističe sorta Treixadura, koja se najčešće uzgaja. No sorte Loureiro i Albariño isto su tako veoma pogodne za proizvodnju tih vina. Zbog uvjeta tla i klime u okrugu grožđe tih sorti može se rano brati, odmah nakon postizanja odgovarajuće ravnoteže šećera i kiselosti. To znači da se grožđe bere u trenutku kada ima umjeren sadržaj šećera i odgovarajuću razinu kiselosti. Time se omogućava proizvodnja uravnoteženih baznih vina koja nemaju prekomjernu alkoholnu jakost, ali su vrlo aromatična. Praksa ranije berbe radi ublažavanja alkoholne jakosti baznog vina dovela bi u drugim, susjednim vinogradarskim područjima do povećane kiselosti, što ovdje nije slučaj. To bi se prvenstveno dogodilo zbog prekomjerne količine maleinske kiseline koja bi umanjila kvalitetu proizvedenog vina.

Te su sorte veoma vrijedno genetsko nasljeđe. Iz njega proizlazi jedinstvena kvaliteta različitih vrsta vina iz tog okruga, a posebno pjenušavih vina koja su vrlo aromatična i voćna.

Vino od prosušenog grožđa („Tostados”)

Tostado del Ribeiro vino je koje se proizvodi od prosušenog grožđa. Njegova specifična svojstva rezultat su sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji, ali i prirodnih uvjeta okoliša i posebne metode proizvodnje, koja je nastala zahvaljujući znanju i iskustvu lokalnih proizvođača.

Sirovinu čine autohtone sorte grožđa s tog područja koje su prilagođene specifičnim uvjetima okoliša. Među njima se ističe Treixadura, najčešće uzgajana i najprepoznatljivija sorta.

U okolišu vlada umjerena klima sa sredozemnim značajkama i atlantskim utjecajem. Odlikuje se znatnom razlikom između dnevnih i noćnih temperatura i niskim razinama padalina nakon oprašivanja. Neobrađena tla imaju niski poljski vodni kapacitet i okružena su planinskim terenom. Vinova loza uzgaja se na obroncima s najviše sunčeve svjetlosti kako bi se omogućilo pravilno dozrijevanje.

Područje gotovo da i nije pogodno za vinogradarstvo te nije lako postići pravilno dozrijevanje trsova. Dozrijevanje je moguće samo zato što se upotrebljavaju sorte grožđa prilagođene tom području koje se uzgajaju u pažljivo orijentiranim parcelama. Zbog toga je to vino toliko posebno. Vrlo je slatko i potječe s područja čiji prirodni uvjeti okoliša inače ne bi omogućili njegovu proizvodnju.

No ona se provodi zahvaljujući metodama proizvodnje koje su tijekom vremena razvili lokalni proizvođači. Nakon berbe grožđa proizvođači grozdove izlažu složenom procesu dozrijevanja u prekrivenim prostorima s prirodnom ventilacijom. Sorta Treixadura iznimno je pogodna za prosušivanje zato što ima deblju i otporniju kožicu u odnosu na druge sorte. Zbog toga je bolje prilagođena prirodnom procesu prosušivanja.

Osim toga, klima tog okruga ima suše jeseni nego što bi se očekivalo s obzirom na blizinu Atlantskog oceana. To je rezultat zaštitne barijere koju čine planine koje ga omeđuju sa zapadne strane. Ti uvjeti pogoduju procesu prosušivanja. Grožđe se ne izlaže prekomjerno visokim razinama relativne vlažnosti, koje bi one usporile prirodni proces dehidracije i povećale rizik od kriptogamnih bolesti. Osim toga, jesenske su temperature obično umjerene, što pogoduje procesu sušenja. Okruzi koji se nalaze bliže unutrašnjosti imaju prednost u pogledu niže vlažnosti okoline. Međutim, to ima i nepovoljan utjecaj zato što bi niske temperature mogle otežati prirodno sušenje.

Rezultat tog postupka slatko je i uravnoteženo vino s ukupnim sadržajem šećera višim od 120 grama po litri, što je veoma tipično za vinogradarsku kulturu tog okruga. Iznimno je cijenjeno, skupo za proizvodnju i uživa izvrstan ugled.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta

Prijevoz i punjenje u boce izvan proizvodnog područja mogu utjecati na kvalitetu vina, primjerice može doći do redukcijsko-oksidacijske reakcije, promjene temperature itd. Rizik se povećava s udaljenošću. Punjenje u boce na području podrijetla omogućava očuvanje značajki i kvalitete proizvoda. Zbog toga, ali i zbog iskustva i temeljitog poznavanja specifičnih kvaliteta tih vina, koje se u vinarijama u kojima se proizvodi vino s oznakom izvornosti „Ribeiro” prikupljalo godinama, nužno je puniti vino u boce na području podrijetla. Time su čuvaju sva fizikalna, kemijska i organoleptička svojstva tih vina.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta

Etikete vina u bocama moraju uključivati logotip i naziv oznake izvornosti.

Za vina obuhvaćena oznakom izvornosti „Ribeiro” koja se proizvode od glavnih sorti dopušteno je uključiti sljedeće termine na etiketi, pakiranju i reklamnim materijalima: „Castes”, „Barrica”, „Espumoso” i „Tostado”, ovisno o kategoriji.

Na etiketi vina koja ne pripadaju kategorijama „Castes”, „Barrica”, „Espumoso” ili „Tostado” ne smiju se upotrebljavati termini „caste” i „autóctonas” ni naziv neke od glavnih sorti. Slično tomu, nije dopuštena upotreba bilo kojeg drugog termina kojim bi se potrošačima mogle pružiti pogrešne informacije o svojstvima vina, a posebno termina koji bi mogli izazvati nejasnoće u vezi s kategorijama Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica, Ribeiro Espumoso i Ribeiro Tostado.

Godina berbe mora se nalaziti na etiketi vina koja pripadaju kategorijama Castes i Barrica.

Pakiranje bi trebalo uključivati numerirane naljepnice s jamstvom ili prednje/stražnje etikete koje izdaje Regulatorni odbor. Moraju se lijepiti u odgovarajućoj vinariji.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/DOP_RIBEIRO_Pliego_Condiciones_octubre_2019_definitivo-C.pdf

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 11.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 196/45

---

Obavijest o zahtjevu u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU

Zahtjev naručitelja

(2020/C 196/10)

Komisija je 3. prosinca 2019. primila zahtjev u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1). Prvi radni dan nakon primitka zahtjeva jest 4. prosinca 2019.

Zahtjev je podnijelo društvo ENEL Green Power, a odnosi se na djelatnosti povezane s proizvodnjom i veleprodajom električne energije iz obnovljivih izvora u Italiji.

Člankom 34. Direktive 2014/25/EU propisuje se: „Ugovori kojima se namjerava omogućiti obavljanje djelatnosti koja se spominje u člancima od 8. do 14. nisu predmet ove Direktive ako država članica ili naručitelji, nakon podnošenja zahtjeva u skladu s člankom 35., mogu dokazati da je djelatnost koja se obavlja u toj u državi članici izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen; kao ni projektni natječaji koji se provode za obavljanje takve djelatnosti u tom geografskom području.” Procjena izravne izloženosti tržišnom natjecanju koja se može izvršiti u kontekstu Direktive 2014/25/EU ne dovodi u pitanje potpunu primjenu zakonodavstva o tržišnom natjecanju.

Komisija je imala rok od 105 radnih dana za donošenje odluke o ovom zahtjevu, počevši od prethodno navedenog radnog dana. Prvotni rok stoga je istekao 29. travnja 2020.

U skladu s točkom 2. Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU Komisija može zahtijevati od dotične države članice ili od naručitelja ili nadležnog neovisnog nacionalnog tijela ili bilo kojeg drugog nadležnog nacionalnog tijela da pruži sve potrebne informacije ili dopuni odnosno pojasni informacije pružene u odgovarajućem roku. Komisija je 6. veljače 2020. zatražila od talijanskih tijela da najkasnije do 20. veljače dostave dodatne informacije. Odgovor talijanskih tijela zaprimljen je 6. ožujka 2020.

S obzirom na aktualni kontekst i posljedice pandemije bolesti COVID-19, podnositelj zahtjeva i Komisija složili su se da bi odluku Komisije trebalo donijeti do 15. srpnja 2020.

U skladu s člankom 35. stavkom 5. Direktive 2014/25/EU daljnji zahtjevi povezani s istom djelatnošću u Italiji i podneseni prije isteka roka određenog za ovaj zahtjev ne smatraju se novim postupcima, nego se s njima postupa u kontekstu ovog zahtjeva.

---

(1)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

---