# Službeni list C 223/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 223 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.7. srpnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 223

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.7. srpnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 223/01 | Ažuriranje Priloga II. i tablica 1. i 2. Priloga III.b u pogledu primjenjivih vrijednosti eura u skladu s člankom 10.a Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena Direktivom 2011/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća | 1 |
| 2020/C 223/02 | Komunikacija Komisije Smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije usluge platforme za razmjenu videozapisa u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama | 3 |
| 2020/C 223/03 | Komunikacija Komisije Smjernice u skladu s člankom 13. stavkom 7. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama o izračunu udjela europskih djela u katalozima videa na zahtjev te o definiciji male publike i niskog prometa | 10 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 223/01

Ažuriranje Priloga II. i tablica 1. i 2. Priloga III.b u pogledu primjenjivih vrijednosti eura u skladu s člankom 10.a Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena Direktivom 2011/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća

1

2020/C 223/02

Komunikacija Komisije Smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije usluge platforme za razmjenu videozapisa u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama

3

2020/C 223/03

Komunikacija Komisije Smjernice u skladu s člankom 13. stavkom 7. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama o izračunu udjela europskih djela u katalozima videa na zahtjev te o definiciji male publike i niskog prometa

10

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 223/04 | Tečajna lista eura — 6. srpnja 2020. | 17 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 223/04

Tečajna lista eura — 6. srpnja 2020.

17

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 223/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 18 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 223/06 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 20 |
| 2020/C 223/07 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 31 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 223/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

18

DRUGI

Europska komisija

2020/C 223/06

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

20

2020/C 223/07

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 223/1

---

Ažuriranje Priloga II. i tablica 1. i 2. Priloga III.b u pogledu primjenjivih vrijednosti eura u skladu s člankom 10.a Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena Direktivom 2011/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(2020/C 223/01)

Prilog II. Direktivi 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (1) ažurira se kako slijedi:

„PRILOG II.

NAJVEĆI IZNOSI KORISNIČKIH PRISTOJBI U EURIMA, UKLJUČUJUĆI ADMINISTRATIVNE TROŠKOVE IZ ČLANKA 7. STAVKA 7.

Godišnje

| | Maksimalno tri osovine | Minimalno četiri osovine |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 475 | 2 472 |
| EURO I | 1 282 | 2 140 |
| EURO II | 1 116 | 1 861 |
| EURO III | 970 | 1 617 |
| EURO IV i vozila koja manje onečišćuju | 882 | 1 471 |

Maksimalno tri osovine

Minimalno četiri osovine

EURO 0

1 475

2 472

EURO I

1 282

2 140

EURO II

1 116

1 861

EURO III

970

1 617

EURO IV i vozila koja manje onečišćuju

882

1 471

Mjesečno i tjedno

Maksimalne mjesečne i tjedne stope razmjerne su trajanju korištenja infrastrukture.

Dnevno

Dnevna korisnička pristojba jednaka je za sve kategorije vozila i iznosi 13 EUR.

Prilog III.b Direktivi 1999/62/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2011/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 27. rujna 2011. (2) ažurira se kako slijedi:

2

„PRILOG III.b

NAJVIŠA DOPUŠTENA PONDERIRANA PROSJEČNA PRISTOJBA ZA VANJSKE TROŠKOVE

U ovom se Prilogu utvrđuju parametri za izračun najviše dopuštene ponderirane prosječne pristojbe za vanjske troškove.

1.   Najviši trošak onečišćenja zraka zbog prometa

Tablica 1.

Najviši naplativi trošak onečišćenja zraka

| Cent/vozilo kilometri | Prigradske ceste


  (uključujući autoceste) | Međugradske ceste


  (uključujući autoceste) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,3 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,0 | 7,8 |
| EURO III | 7,8 | 6,7 |
| EURO IV | 4,5 | 3,4 |
| EURO V
  nakon 31. prosinca 2013. | 0 | 0 |
| 3,4 | 2,3 |
| EURO VI
  nakon 31. prosinca 2017. | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Vozila koja manje onečišćuju od EURO VI | 0 | 0 |

Cent/vozilo kilometri

Prigradske ceste

(uključujući autoceste)

Međugradske ceste

(uključujući autoceste)

EURO 0

17,8

13,3

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,0

7,8

EURO III

7,8

6,7

EURO IV

4,5

3,4

EURO V

nakon 31. prosinca 2013.

0

0

3,4

2,3

EURO VI

nakon 31. prosinca 2017.

0

0

2,3

1,2

Vozila koja manje onečišćuju od EURO VI

0

0

Vrijednosti iz tablice 1. mogu se u planinskim područjima pomnožiti s faktorom do najviše 2 ako je to opravdano nagibom cesta, visinom i/ili temperaturnim inverzijama.

2.   Najviši trošak onečišćenja bukom zbog prometa

Tablica 2.

Najviši naplativi trošak zbog buke

| Cent/vozilo kilometri | Dan | Noć |
| --- | --- | --- |
| Prigradske ceste
  (uključujući autoceste) | 1,22 | 2,22 |
| Međugradske ceste
  (uključujući autoceste) | 0,23 | 0,34 |

Cent/vozilo kilometri

Dan

Noć

Prigradske ceste

(uključujući autoceste)

1,22

2,22

Međugradske ceste

(uključujući autoceste)

0,23

0,34

Vrijednosti iz tablice 2. mogu se u planinskim područjima pomnožiti s faktorom do najviše 2 ako je to opravdano nagibom cesta, temperaturnim inverzijama i/ili učinkom amfiteatra u dolinama.

---

(1)  SL L 187, 20.7.1999., str. 42.

1

(2)  SL L 269, 14.10.2011., str. 1.

2

---

| 7.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 223/3

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije „usluge platforme za razmjenu videozapisa” u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama

(2020/C 223/02)

I.   Uvod

Cilj je Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (1) (dalje u tekstu „Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) ojačati zaštitu korisnika, posebno maloljetnika, od određenih oblika nezakonitog i štetnog audiovizualnog sadržaja na internetu. Stoga je područje primjene Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama prošireno kako bi se pružateljima usluga platformi za razmjenu videozapisa nametnule određene obveze.

U skladu s člankom 28.b stavkom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama države članice moraju osigurati da pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa koji su u njihovoj nadležnosti poduzmu odgovarajuće mjere radi zaštite maloljetnika od štetnih sadržaja i svih korisnika od sadržaja kojima se potiče na nasilje ili mržnju te od sadržaja čije je širenje aktivnost koja je kazneno djelo na temelju prava Unije (a to su javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma (2), kaznena djela u vezi s dječjom pornografijom (3) i kaznena djela koja se odnose na rasizam i ksenofobiju (4)). U skladu s člankom 28.b stavkom 2. pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa podliježu i određenim obvezama u pogledu audiovizualnih komercijalnih komunikacija.

U uvodnoj izjavi 4. Direktive (EU) 2018/1808 priznaje se da „[] uslugama platformi za razmjenu videozapisa pruža se audiovizualni sadržaj kojemu sve više pristupa šira javnost, a posebice mladi. Isto vrijedi za usluge društvenih medija koje su postale važno sredstvo za dijeljenje informacija te za zabavu i obrazovanje, među ostalim pružanjem pristupa programima i videozapisima koje su generirali korisnici. Te usluge društvenih medija potrebno je uključiti u područje primjene Direktive 2010/13/EU jer se natječu za istu publiku i prihode kao i audiovizualne medijske usluge. Nadalje, one imaju znatan učinak i u smislu olakšavanja mogućnosti korisnika da oblikuju i utječu na mišljenja drugih korisnika. Kako bi se maloljetnici zaštitili od štetnog sadržaja, a svi građani od poticanja na mržnju, nasilje i terorizam, te bi usluge trebalo obuhvatiti Direktivom 2010/13/EU u mjeri u kojoj zadovoljavaju definiciju usluga platformi za razmjenu videozapisa.

Stoga je jasno da su određene usluge društvenih medija obuhvaćene područjem primjene novih pravila o platformama za razmjenu videozapisa ako ispunjavaju određene kriterije.

U skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (aa) „‚usluga platformi za razmjenu videozapisa’ znači usluga kako je utvrđena člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, pri čemu je glavna svrha usluge ili njezina odvojiva dijela ili osnovne funkcionalnosti usluge posvećena tome da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje, za koje pružatelj platforme za razmjenu videozapisa ne snosi uredničku odgovornost, u svrhu izvješćivanja, zabave ili obrazovanja s pomoću elektroničke komunikacijske mreže u smislu članka 2. točke (a) Direktive 2002/21/EZ i čiju organizaciju utvrđuje pružatelj platforme za razmjenu videozapisa, među ostalim automatskim sredstvima ili algoritmima, posebno prikazivanjem, označivanjem i određivanjem slijeda.”

U uvodnoj izjavi 5. Direktive (EU) 2018/1808 dodatno se pojašnjava da „iako cilj Direktive 2010/13/EU nije uređenje usluga društvenih medija kao takvih, usluge društvenih medija trebalo bi obuhvatiti ako pružanje programa i videozapisa koje su generirali korisnici predstavlja jednu od osnovnih funkcionalnosti te usluge. Pružanje programâ i videozapisa koje su generirali korisnici moglo bi se smatrati jednom od osnovnih funkcionalnosti usluge društvenih medija ako audiovizualni sadržaj nije samo prateći u odnosu na aktivnosti te usluge društvenih medija ili ako ne predstavlja samo njihov manji dio. Kako bi se osigurala jasnoća, učinkovitost i dosljednost provedbe, Komisija bi, prema potrebi i nakon savjetovanja s Odborom za kontakt, trebala izdati smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije pojma ‚usluga platformi za razmjenu videozapisa’. Te bi smjernice trebalo sastaviti uzimajući u obzir ciljeve interesa šire javnosti koje treba postići mjerama koje trebaju poduzeti pružatelji platformi za razmjenu videozapisa i pravo na slobodu izražavanja (5).”

U skladu s uvodnom izjavom 5., ove Smjernice uzimaju u obzir potrebu da se osigura sloboda izražavanja i ostvarivanje ciljeva od općeg interesa (6).

U postupku izrade ovih Smjernica Komisija se propisno savjetovala s Odborom za kontakt, kako se zahtijeva u uvodnoj izjavi 5.

II.   Kategorije platformi za razmjenu videozapisa u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama

Na temelju njihove definicije iz članka 1. stavka 1. točke (aa) Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, usluge platformi za razmjenu videozapisa mogu se utvrditi na temelju sljedećih triju kriterija:

| (1) | usluge čija je glavna svrha da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje; |
| --- | --- |

(1)

usluge čija je glavna svrha da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje;

| (2) | usluge šire prirode koje, među ostalim elementima, nude odvojiv dio čija je glavna svrha da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje; |
| --- | --- |

(2)

usluge šire prirode koje, među ostalim elementima, nude odvojiv dio čija je glavna svrha da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje;

| (3) | usluge čija je osnovna funkcionalnost posvećena tome da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje. |
| --- | --- |

(3)

usluge čija je osnovna funkcionalnost posvećena tome da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje.

Treba napomenuti da prethodno navedeni kriteriji nisu nužno međusobno isključivi. Konkretno, usluge koje imaju odvojiv dio koji bi mogao činiti platformu za razmjenu videozapisa u skladu s kriterijem glavne svrhe (2. kategorija) mogu se istodobno kao cjelina smatrati platformom za razmjenu videozapisa na temelju kriterija osnovne funkcionalnosti (3. kategorija).

S obzirom na navedeno, cilj je ovog dokumenta pružiti smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije „usluge platforme za razmjenu videozapisa” u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama. Ove Smjernice nisu obvezujuće. U mjeri u kojoj se njima može tumačiti Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama, stajalištem Komisije ne dovodi se u pitanje nijedno tumačenje Suda Europske unije.

III.   Važnost audiovizualnog sadržaja za aktivnosti usluge

U uvodnoj izjavi 5. Direktive (EU) 2018/1808 pojašnjava se da, kako bi pružanje audiovizualnog sadržaja moglo biti jedna od osnovnih funkcionalnosti usluge, takav audiovizualni sadržaj ne smije biti „samo prateći” u odnosu na aktivnosti te usluge društvenih medija ili činiti „samo njihov manji dio”. Audiovizualni sadržaj trebao bi se smatrati pratećim u odnosu na aktivnost te usluge ako je isključivo dodatak temeljnoj aktivnosti ili funkcionalnosti koju pruža predmetna platforma. To bi mogao biti slučaj, na primjer, za videozapise učitane isključivo kao potpora gospodarskim transakcijama, kao što su videozapisi u kojima se predstavlja određena roba ili usluge radi potencijalne ili stvarne prodaje (to može uključivati, na primjer, platforme za e-trgovinu koje dodaju videozapise korisnika u kojima se prikazuje proizvod tijekom uporabe).

Audiovizualni sadržaj može se smatrati „manjim dijelom” aktivnosti usluge kad god se, na temelju kvantitativnih i/ili kvalitativnih razmatranja, čini da ima neznačajnu ulogu u cjelokupnoj gospodarskoj aktivnosti usluge. S kvantitativnoga gledišta, na primjer, činjenica da se na platformi nalazi znatan broj videozapisa može ukazivati na to da audiovizualni sadržaj nije manji dio usluge. Istodobno, bez obzira na kvantitativna razmatranja, videozapisi mogu činiti dio usluge platforme koji nije manji kad god bitno pridonose privlačnosti, funkcionalnosti ili tržišnom uspjehu same usluge. To se može zaključiti iz niza elemenata, kao što su činjenica da korisnici konzumiraju znatnu količinu videozapisa ili programa ili da platforme ulažu u audiovizualni sadržaj ili ga ističu.

Komisija smatra da bi, kako bi se procijenilo je li audiovizualni sadržaj osnovna funkcionalnost, države članice, uključujući njihova nacionalna regulatorna tijela, posebno trebale razmotriti prirodu i posebnu ulogu videozapisa i programa koje su generirali korisnici u usluzi koju nudi platforma. Nacionalna tijela posebno bi trebala provesti sveobuhvatnu analizu usluge, uzimajući u obzir kvalitativne i/ili kvantitativne pokazatelje, kako bi se utvrdilo je li pruženi audiovizualni sadržaj samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge (7).

Pri ocjenjivanju određene usluge posebnu pozornost trebalo bi posvetiti tome je li audiovizualni sadržaj ključan za komercijalni uspjeh ili pozicioniranje usluge na tržištu. Međutim, zahtjev osnovne funkcionalnosti ne bi se ni u kojem slučaju smio tumačiti kao zahtjev da audiovizualni sadržaj dostupan na platformi bude od takve ključne komercijalne važnosti da bez njega usluga ne bi mogla funkcionirati ili se nastaviti pružati na tržištu. Tako usko tumačenje ne bi jamčilo odgovarajuću razinu zaštite korisnika i maloljetnika kada konzumiraju audiovizualni sadržaj na mnogim popularnim platformama, kao što su određene usluge društvenih medija, te stoga ne bi bilo u skladu s ciljem Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (8).

Osim toga, svoje korisnike više izlažu takvom sadržaju usluge koje se oslanjaju na audiovizualni sadržaj kao komponentu koja nije samo prateći ili manji dio njihove gospodarske aktivnosti. Stoga Komisija smatra da bi pri primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti države članice, uključujući njihova nacionalna regulatorna tijela, trebale obratiti posebnu pozornost i na gledište korisnika, a posebno na razinu njihove izloženosti audiovizualnom sadržaju kada pristupaju odgovarajućim uslugama.

U skladu s prethodno navedenim pristupom Komisija je utvrdila neke relevantne pokazatelje koje bi nacionalna tijela trebala razmotriti pri primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije pružatelja usluga platforme za razmjenu videozapisa. Radi boljeg prikaza, ti se pokazatelji mogu grupirati u četiri kategorije: 1. odnos između audiovizualnog sadržaja i glavne gospodarske aktivnosti (ili više njih) te usluge; 2. kvantitativna i kvalitativna važnost audiovizualnog sadržaja dostupnog na usluzi; 3. monetizacija audiovizualnog sadržaja ili ostvarivanje prihoda od njega i 4. dostupnost alata usmjerenih na povećanje vidljivosti ili privlačnosti audiovizualnog sadržaja.

Te pokazatelje ne bi se smjelo primjenjivati kumulativno. Konkretno, izostanak jednog ili više njih ne bi smio automatski dovesti do zaključka da usluga nije platforma za razmjenu videozapisa. Umjesto toga, trebalo bi se smatrati da usluga ispunjava test osnovne funkcionalnosti ako, na temelju ukupne ocjene, dovoljan broj analiziranih pokazatelja ide u prilog zaključku da audiovizualni sadržaj koji usluga pruža nije samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge.

1.   Odnos između audiovizualnog sadržaja i glavne gospodarske aktivnosti (ili više njih) te usluge

Općenito govoreći, ako audiovizualni sadržaj na platformi sam po sebi ima vrijednost, korisnici mogu konzumirati videozapise i programe kao samostalne stavke usluge platforme, tj. neovisno o nekoj drugoj temeljnoj gospodarskoj aktivnosti. U tim je slučajevima vjerojatno da takav audiovizualni sadržaj nije samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge te da će korisnici biti u znatnoj mjeri izloženi takvom sadržaju.

U tom bi pogledu države članice, uključujući njihova nacionalna regulatorna tijela, posebno trebale uzeti u obzir sljedeće pokazatelje:

| — | Cjelokupna arhitektura i vanjski izgled platforme. Ako je platforma usmjerena na dijeljenje sadržaja s ciljem informiranja, obrazovanja ili zabave korisnika, a ne, na primjer, olakšavanja gospodarskih transakcija, audiovizualna komponenta vjerojatno se neće smatrati samo pratećom ili manjim dijelom aktivnosti te platforme. U tom kontekstu relevantni elementi mogli bi biti cjelokupna struktura i vanjski izgled usluge, na primjer sadržavaju li glavne stranice (uključujući sučelje za dijeljenje sadržaja) ili vremenska crta platforme istaknute značajke za dijeljenje videozapisa (za razliku od samo značajki koje se temelje na e-trgovini), kao što su predstavljanje ili predlaganje novih ili popularnih videozapisa ili emitiranje uživo, popis kategorija videozapisa, gumb „snimite videozapis” ili izravnu poveznicu na galeriju telefona ili računala i sadržaj koji je u njoj pohranjen. Ako su prisutni takvi elementi, vjerojatno je da audiovizualni sadržaj ne čini manji ili samo pomoćni dio usluge. |
| --- | --- |

—

Cjelokupna arhitektura i vanjski izgled platforme. Ako je platforma usmjerena na dijeljenje sadržaja s ciljem informiranja, obrazovanja ili zabave korisnika, a ne, na primjer, olakšavanja gospodarskih transakcija, audiovizualna komponenta vjerojatno se neće smatrati samo pratećom ili manjim dijelom aktivnosti te platforme. U tom kontekstu relevantni elementi mogli bi biti cjelokupna struktura i vanjski izgled usluge, na primjer sadržavaju li glavne stranice (uključujući sučelje za dijeljenje sadržaja) ili vremenska crta platforme istaknute značajke za dijeljenje videozapisa (za razliku od samo značajki koje se temelje na e-trgovini), kao što su predstavljanje ili predlaganje novih ili popularnih videozapisa ili emitiranje uživo, popis kategorija videozapisa, gumb „snimite videozapis” ili izravnu poveznicu na galeriju telefona ili računala i sadržaj koji je u njoj pohranjen. Ako su prisutni takvi elementi, vjerojatno je da audiovizualni sadržaj ne čini manji ili samo pomoćni dio usluge.

| — | Samostalna priroda audiovizualnog sadržaja. Ako se videozapisi učitavaju ili dijele na platformi kao „samostalne” stavke, a ne radi olakšavanja gospodarskih transakcija, te ih korisnici gledaju zbog njihove intrinzične informativne, zabavne ili obrazovne vrijednosti, vjerojatnije je da će biti posebno važni za aktivnosti te platforme. S druge strane, činjenica da je platforma u osnovi osmišljena kao sredstvo za stavljanje na tržište ili olakšavanje stavljanja na tržište robe ili usluga (osim pružanja audiovizualnog sadržaja) ukazuje na to da je audiovizualna funkcionalnost prateći ili manji dio temeljne gospodarske aktivnosti. Na primjer, ako platforma za e-trgovinu omogućuje prodavateljima da videozapise koriste isključivo za prikazivanje određenih proizvoda, to bi značilo da se platforma ne bi smjela smatrati platformom za razmjenu videozapisa. U tom kontekstu nacionalna tijela mogu provjeriti učitavaju li korisnici, dijele ili preuzimaju videozapise kao samostalne stavke, a ne za promidžbu prodaje robe ili usluga. U takvim slučajevima postoji veća vjerojatnost da će videozapisi dovesti do bitne izloženosti korisnika te bi se stoga moglo smatrati da je audiovizualna komponenta nešto više nego samo prateći ili manji dio aktivnosti platforme. |
| --- | --- |

—

Samostalna priroda audiovizualnog sadržaja. Ako se videozapisi učitavaju ili dijele na platformi kao „samostalne” stavke, a ne radi olakšavanja gospodarskih transakcija, te ih korisnici gledaju zbog njihove intrinzične informativne, zabavne ili obrazovne vrijednosti, vjerojatnije je da će biti posebno važni za aktivnosti te platforme. S druge strane, činjenica da je platforma u osnovi osmišljena kao sredstvo za stavljanje na tržište ili olakšavanje stavljanja na tržište robe ili usluga (osim pružanja audiovizualnog sadržaja) ukazuje na to da je audiovizualna funkcionalnost prateći ili manji dio temeljne gospodarske aktivnosti. Na primjer, ako platforma za e-trgovinu omogućuje prodavateljima da videozapise koriste isključivo za prikazivanje određenih proizvoda, to bi značilo da se platforma ne bi smjela smatrati platformom za razmjenu videozapisa. U tom kontekstu nacionalna tijela mogu provjeriti učitavaju li korisnici, dijele ili preuzimaju videozapise kao samostalne stavke, a ne za promidžbu prodaje robe ili usluga. U takvim slučajevima postoji veća vjerojatnost da će videozapisi dovesti do bitne izloženosti korisnika te bi se stoga moglo smatrati da je audiovizualna komponenta nešto više nego samo prateći ili manji dio aktivnosti platforme.

| — | Posebne funkcionalnosti usluge prilagođene audiovizualnom sadržaju ili specifične za njega. Činjenica da platforma sadržava posebne značajke koje su prilagođene audiovizualnom sadržaju ili specifične za njega upućuje na posebnu važnost audiovizualnog sadržaja za cjelokupnu gospodarsku aktivnost usluge. Osobito bi bili relevantni elementi kao što su postojanje funkcionalnosti automatske reprodukcije videozapisa, posebno ako je to zadana postavka, ili funkcionalnosti prijenosa uživo. Slično tome, mogla bi se uzeti u obzir činjenica da platforma omogućuje pretraživanje samo videozapisa ili filtriranje rezultata određenog pretraživanja prikazivanjem samo videozapisa. Postojanje takvih funkcionalnosti upućuje na to da audiovizualni sadržaj nije samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge i obično dovodi do veće izloženosti korisnika takvom sadržaju. |
| --- | --- |

—

Posebne funkcionalnosti usluge prilagođene audiovizualnom sadržaju ili specifične za njega. Činjenica da platforma sadržava posebne značajke koje su prilagođene audiovizualnom sadržaju ili specifične za njega upućuje na posebnu važnost audiovizualnog sadržaja za cjelokupnu gospodarsku aktivnost usluge. Osobito bi bili relevantni elementi kao što su postojanje funkcionalnosti automatske reprodukcije videozapisa, posebno ako je to zadana postavka, ili funkcionalnosti prijenosa uživo. Slično tome, mogla bi se uzeti u obzir činjenica da platforma omogućuje pretraživanje samo videozapisa ili filtriranje rezultata određenog pretraživanja prikazivanjem samo videozapisa. Postojanje takvih funkcionalnosti upućuje na to da audiovizualni sadržaj nije samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge i obično dovodi do veće izloženosti korisnika takvom sadržaju.

| — | Način na koji se usluga pozicionira na tržištu i tržišni segment na koji cilja. Relevantni pokazatelji da sadržaj nije samo prateći ili manji dio mogli bi se u tom pogledu utvrditi i na temelju načina na koji se usluga sama definira u svojoj komunikaciji s javnošću i načina na koji se stavlja na tržište ili oglašava svoje usluge korisnicima u tržišnom segmentu na koji cilja. U tom bi pogledu trebalo uzeti u obzir činjenicu da se usluga stavlja na tržište ili se u komunikaciji s javnošću predstavlja kao platforma za razmjenu videozapisa odnosno da posebno upućuje na svoju audiovizualnu komponentu ili ponudu. |
| --- | --- |

—

Način na koji se usluga pozicionira na tržištu i tržišni segment na koji cilja. Relevantni pokazatelji da sadržaj nije samo prateći ili manji dio mogli bi se u tom pogledu utvrditi i na temelju načina na koji se usluga sama definira u svojoj komunikaciji s javnošću i načina na koji se stavlja na tržište ili oglašava svoje usluge korisnicima u tržišnom segmentu na koji cilja. U tom bi pogledu trebalo uzeti u obzir činjenicu da se usluga stavlja na tržište ili se u komunikaciji s javnošću predstavlja kao platforma za razmjenu videozapisa odnosno da posebno upućuje na svoju audiovizualnu komponentu ili ponudu.

2.   Kvantitativna i kvalitativna važnost audiovizualnog sadržaja za aktivnosti usluge

Komisija u načelu smatra da je, što je veća količina i važnost audiovizualnog sadržaja na usluzi, manje vjerojatno da je takav sadržaj samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge. U tim je slučajevima vjerojatnije da će usluge dovesti do bitne izloženosti korisnika audiovizualnom sadržaju.

Količina i relevantnost audiovizualnog sadržaja može se ocijeniti na temelju kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja. Države članice, uključujući njihova nacionalna regulatorna tijela, trebale bi posebno uzeti u obzir sljedeće pokazatelje:

| — | Količina audiovizualnog sadržaja dostupnog na platformi. Ako platforma uključuje znatnu količinu videozapisa, nije vjerojatno da je audiovizualna funkcionalnost samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge. Ta bi se ocjena trebala temeljiti na smislenim i pouzdanim dokazima. Ako su dostupni smisleni podaci, nacionalna tijela mogu tu ocjenu izraziti u kvantitativnom smislu, uzimajući u obzir, na primjer, broj ili udio videozapisa prisutnih na platformi u odnosu na druge vrste dostupnog sadržaja. Nacionalna tijela potiču se da prikupljaju ili provjeravaju takve podatke ili elemente samostalno ili iz izvora koji su neovisni o predmetnom pružatelju usluga. U nedostatku preciznih podataka nacionalna tijela mogu koristiti relevantne kvalitativne dokaze, kao što su analiza uzoraka dijelova platforme tijekom određenog razdoblja ili ankete korisnika/dionika. |
| --- | --- |

—

Količina audiovizualnog sadržaja dostupnog na platformi. Ako platforma uključuje znatnu količinu videozapisa, nije vjerojatno da je audiovizualna funkcionalnost samo prateći ili manji dio aktivnosti te usluge. Ta bi se ocjena trebala temeljiti na smislenim i pouzdanim dokazima. Ako su dostupni smisleni podaci, nacionalna tijela mogu tu ocjenu izraziti u kvantitativnom smislu, uzimajući u obzir, na primjer, broj ili udio videozapisa prisutnih na platformi u odnosu na druge vrste dostupnog sadržaja. Nacionalna tijela potiču se da prikupljaju ili provjeravaju takve podatke ili elemente samostalno ili iz izvora koji su neovisni o predmetnom pružatelju usluga. U nedostatku preciznih podataka nacionalna tijela mogu koristiti relevantne kvalitativne dokaze, kao što su analiza uzoraka dijelova platforme tijekom određenog razdoblja ili ankete korisnika/dionika.

| — | Korištenje audiovizualnog sadržaja na platformi. Činjenica da korisnici platforme u velikoj mjeri koriste videozapise dostupne na toj platformi pokazatelj je da je audiovizualni sadržaj od posebne važnosti za tu uslugu. Kako je objašnjeno za prethodni pokazatelj, nacionalna tijela potiču se da se u svojoj analizi oslanjaju na smislene i pouzdane dokaze. Na primjer, kad god su dostupni smisleni podaci, nacionalna tijela mogu koristiti takve kvantitativne podatke, kao što su broj klikova, dijeljenja i oznaka „sviđa mi se” za te videozapise. Ako je to moguće, nacionalna tijela mogu na odgovarajući način usporediti korištenje audiovizualnog sadržaja i drugih vrsta sadržaja na platformi. Nacionalna tijela potiču se i da prikupljaju ili provjeravaju takve podatke ili elemente samostalno ili iz izvora koji su neovisni o predmetom pružatelju usluga. U nedostatku preciznih podataka nacionalna tijela mogu koristiti relevantne kvalitativne dokaze, kao što su analiza uzoraka dijelova platforme tijekom određenog razdoblja ili ankete korisnika/dionika. |
| --- | --- |

—

Korištenje audiovizualnog sadržaja na platformi. Činjenica da korisnici platforme u velikoj mjeri koriste videozapise dostupne na toj platformi pokazatelj je da je audiovizualni sadržaj od posebne važnosti za tu uslugu. Kako je objašnjeno za prethodni pokazatelj, nacionalna tijela potiču se da se u svojoj analizi oslanjaju na smislene i pouzdane dokaze. Na primjer, kad god su dostupni smisleni podaci, nacionalna tijela mogu koristiti takve kvantitativne podatke, kao što su broj klikova, dijeljenja i oznaka „sviđa mi se” za te videozapise. Ako je to moguće, nacionalna tijela mogu na odgovarajući način usporediti korištenje audiovizualnog sadržaja i drugih vrsta sadržaja na platformi. Nacionalna tijela potiču se i da prikupljaju ili provjeravaju takve podatke ili elemente samostalno ili iz izvora koji su neovisni o predmetom pružatelju usluga. U nedostatku preciznih podataka nacionalna tijela mogu koristiti relevantne kvalitativne dokaze, kao što su analiza uzoraka dijelova platforme tijekom određenog razdoblja ili ankete korisnika/dionika.

| — | Doseg audiovizualnog sadržaja. Popularni videozapisi, čak i ako im je broj ograničen, mogu doprijeti do velikog broja korisnika, posebno dijeljenjem i preporukama. Prisutnost na platformi popularnog videosadržaja kojem je cilj informirati, obrazovati ili zabaviti korisnike pokazatelj je da takav sadržaj nije samo prateći ili manji dio. U tim slučajevima nije vjerojatno da će se audiovizualna funkcionalnost smatrati samo pratećim ili manjim dijelom aktivnosti te usluge. U skladu s uvodnom izjavom 5. i potrebom da se u obzir uzmu ciljevi od općeg javnog interesa koje treba ostvariti novim pravilima, u tom bi se kontekstu posebna pozornost mogla posvetiti ciljanoj publici platforme, a posebno tome je li platforma usmjerena na maloljetnike ili ju maloljetnici redovito koriste, čak i ako nije izričito usmjerena na maloljetnike, a platforma ne poduzima nikakve mjere kako bi ih od toga odvratila. Konkretno, u tim slučajevima velik broj (ranjivih) korisnika može biti izložen audiovizualnom sadržaju dostupnom na platformi, čak i ako je relativna količina takvog sadržaja na platformi ograničena. Stoga bi u ocjeni trebalo uzeti u obzir stupanj rizika od izloženosti maloljetnika audiovizualnom sadržaju te usluge. |
| --- | --- |

—

Doseg audiovizualnog sadržaja. Popularni videozapisi, čak i ako im je broj ograničen, mogu doprijeti do velikog broja korisnika, posebno dijeljenjem i preporukama. Prisutnost na platformi popularnog videosadržaja kojem je cilj informirati, obrazovati ili zabaviti korisnike pokazatelj je da takav sadržaj nije samo prateći ili manji dio. U tim slučajevima nije vjerojatno da će se audiovizualna funkcionalnost smatrati samo pratećim ili manjim dijelom aktivnosti te usluge. U skladu s uvodnom izjavom 5. i potrebom da se u obzir uzmu ciljevi od općeg javnog interesa koje treba ostvariti novim pravilima, u tom bi se kontekstu posebna pozornost mogla posvetiti ciljanoj publici platforme, a posebno tome je li platforma usmjerena na maloljetnike ili ju maloljetnici redovito koriste, čak i ako nije izričito usmjerena na maloljetnike, a platforma ne poduzima nikakve mjere kako bi ih od toga odvratila. Konkretno, u tim slučajevima velik broj (ranjivih) korisnika može biti izložen audiovizualnom sadržaju dostupnom na platformi, čak i ako je relativna količina takvog sadržaja na platformi ograničena. Stoga bi u ocjeni trebalo uzeti u obzir stupanj rizika od izloženosti maloljetnika audiovizualnom sadržaju te usluge.

3.   Monetizacija audiovizualnog sadržaja ili ostvarivanje prihoda od njega

Činjenica da platforme monetiziraju audiovizualni sadržaj ili ostvaruju prihode od njega obično upućuje na to da takav sadržaj nije samo prateći ili manji dio njihovih aktivnosti. To je općenito i pokazatelj komercijalne važnosti takvog sadržaja za uslugu (9). U praksi je vjerojatnije da će te usluge u znatnoj mjeri izložiti korisnike takvom sadržaju kako bi se povećali prihodi koji iz njega proizlaze ili druge povezane koristi.

Države članice, uključujući njihova nacionalna regulatorna tijela, trebale bi posebno uzeti u obzir sljedeće pokazatelje:

| — | Uključivanje komercijalnih komunikacija u audiovizualni sadržaj ili uz njega (kao što su oglasi prije, tijekom ili nakon prikazivanja videozapisa (10)). Taj bi pokazatelj trebalo shvatiti tako da uključuje i komercijalne komunikacije pod kontrolom usluge te prodaju oglasnog prostora trećim stranama, kao što su oglašivači. U tom su kontekstu dodatni elementi koje treba razmotriti politike koje usluge provode kako bi zajamčile primjerenost audiovizualnog sadržaja u kojem ili uz koji se prikazuju komercijalne komunikacije određene robne marke treće strane. |
| --- | --- |

—

Uključivanje komercijalnih komunikacija u audiovizualni sadržaj ili uz njega (kao što su oglasi prije, tijekom ili nakon prikazivanja videozapisa (10)). Taj bi pokazatelj trebalo shvatiti tako da uključuje i komercijalne komunikacije pod kontrolom usluge te prodaju oglasnog prostora trećim stranama, kao što su oglašivači. U tom su kontekstu dodatni elementi koje treba razmotriti politike koje usluge provode kako bi zajamčile primjerenost audiovizualnog sadržaja u kojem ili uz koji se prikazuju komercijalne komunikacije određene robne marke treće strane.

| — | Pristup audiovizualnom sadržaju uvjetovan plaćanjem. Činjenica da platforma pristup audiovizualnom sadržaju uvjetuje plaćanjem, kao što su pretplata ili plaćanje po pregledu, dokazuje da usluga ostvaruje prihode od takvog sadržaja. Korištenje takvih sustava plaćanja relevantno je bez obzira na to upravlja li sustavom monetizacije izravno usluga ili učitavači/stvaratelji. |
| --- | --- |

—

Pristup audiovizualnom sadržaju uvjetovan plaćanjem. Činjenica da platforma pristup audiovizualnom sadržaju uvjetuje plaćanjem, kao što su pretplata ili plaćanje po pregledu, dokazuje da usluga ostvaruje prihode od takvog sadržaja. Korištenje takvih sustava plaćanja relevantno je bez obzira na to upravlja li sustavom monetizacije izravno usluga ili učitavači/stvaratelji.

| — | Ugovori o sponzorstvu između robnih marki i učitavača. Ugovori o sponzorstvu ili plasmanu proizvoda između raznih robnih marki proizvoda i usluga trećih strana i učitavača (stvaratelji audiovizualnog sadržaja) postaju uobičajeni način monetizacije audiovizualnog sadržaja jer sve više robnih marki sklapa ugovore s popularnim stvarateljima ili utjecajnim osobama (tzv. influenceri) koji privlače velik broj pregleda. U nekim slučajevima usluge izričito potiču ili omogućuju takve ugovore, primjerice organiziranjem događanja za robne marke trećih strana i stvaratelje ili pružanjem logističke podrške. Iako usluge platformi za razmjenu videozapisa ne sudjeluju izravno u tim ugovorima, one neizravno imaju koristi od popularnosti tih stvaratelja i broja pregleda koje oni privlače. Stoga je prisutnost tih dogovora pokazatelj (neizravne) monetizacije audiovizualnog sadržaja na platformi. |
| --- | --- |

—

Ugovori o sponzorstvu između robnih marki i učitavača. Ugovori o sponzorstvu ili plasmanu proizvoda između raznih robnih marki proizvoda i usluga trećih strana i učitavača (stvaratelji audiovizualnog sadržaja) postaju uobičajeni način monetizacije audiovizualnog sadržaja jer sve više robnih marki sklapa ugovore s popularnim stvarateljima ili utjecajnim osobama (tzv. influenceri) koji privlače velik broj pregleda. U nekim slučajevima usluge izričito potiču ili omogućuju takve ugovore, primjerice organiziranjem događanja za robne marke trećih strana i stvaratelje ili pružanjem logističke podrške. Iako usluge platformi za razmjenu videozapisa ne sudjeluju izravno u tim ugovorima, one neizravno imaju koristi od popularnosti tih stvaratelja i broja pregleda koje oni privlače. Stoga je prisutnost tih dogovora pokazatelj (neizravne) monetizacije audiovizualnog sadržaja na platformi.

| — | Praćenje aktivnosti korisnika na platformi. Činjenicu da platforma prati interakciju korisnika s audiovizualnim sadržajem dostupnim na usluzi u različite marketinške/komercijalne svrhe, kao što su ciljano bihevioralno oglašavanje ili sporazumi o razmjeni podataka, također bi trebalo smatrati sredstvom neizravne monetizacije. |
| --- | --- |

—

Praćenje aktivnosti korisnika na platformi. Činjenicu da platforma prati interakciju korisnika s audiovizualnim sadržajem dostupnim na usluzi u različite marketinške/komercijalne svrhe, kao što su ciljano bihevioralno oglašavanje ili sporazumi o razmjeni podataka, također bi trebalo smatrati sredstvom neizravne monetizacije.

4.   Dostupnost alata usmjerenih na povećanje vidljivosti ili privlačnosti audiovizualnog sadržaja (11)

Činjenica da u okviru određene usluge postoje posebni alati kojima je cilj povećati vidljivost ili privlačnosti audiovizualnog sadržaja obično upućuje na to da takav sadržaj nije samo prateći ili manji dio njihovih aktivnosti. Takvi alati obično dovode i do veće izloženosti korisnika audiovizualnom sadržaju.

Države članice, uključujući njihova nacionalna regulatorna tijela, trebale bi posebno uzeti u obzir sljedeće pokazatelje:

| — | Posebne značajke ili radnje kojima se potiče konzumacija audiovizualnog sadržaja. Činjenica da korisničko sučelje ima posebne značajke koje potiču konzumaciju audiovizualnog sadržaja upućuje na važnost takvog sadržaja za korisnike i za aktivnosti te platforme. Na primjer, relevantan je element koji treba razmotriti činjenica da se videozapisi predlažu ili prikazuju na platformi na glavnoj stranici ili vremenskoj crti platforme, bez ikakva posebnog zahtjeva ili doprinosa korisnika. Usto bi nacionalna tijela mogla uzeti u obzir promiče li se uslugom audiovizualni sadržaj ili mu se daje prednost u rezultatima pretraživanja korisnika te bi li se stoga moglo smatrati da se audiovizualni sadržaj aktivno nameće korisnicima. |
| --- | --- |

—

Posebne značajke ili radnje kojima se potiče konzumacija audiovizualnog sadržaja. Činjenica da korisničko sučelje ima posebne značajke koje potiču konzumaciju audiovizualnog sadržaja upućuje na važnost takvog sadržaja za korisnike i za aktivnosti te platforme. Na primjer, relevantan je element koji treba razmotriti činjenica da se videozapisi predlažu ili prikazuju na platformi na glavnoj stranici ili vremenskoj crti platforme, bez ikakva posebnog zahtjeva ili doprinosa korisnika. Usto bi nacionalna tijela mogla uzeti u obzir promiče li se uslugom audiovizualni sadržaj ili mu se daje prednost u rezultatima pretraživanja korisnika te bi li se stoga moglo smatrati da se audiovizualni sadržaj aktivno nameće korisnicima.

| — | Alati dostupni u videozapisima ili uz njih koji su osmišljeni kako bi privukli korisnike i potaknuli njihovu interakciju. Postojanje alata ili sustava posebno povezanih s audiovizualnim sadržajem ili uključenim stranama, kao što su filtri, mogućnosti dijeljenja i razgovori uživo, pokazatelj je spremnosti usluge da potiče interakciju korisnika s videozapisima i programima te privlači pozornosti korisnika na njih. Korištenje takvih alata i sustava usmjereno je na olakšavanje, poboljšanje ili povećanje audiovizualnog iskustva korisnika na platformi i popularnosti audiovizualnog sadržaja. Stoga se može smatrati pokazateljem posebne važnosti takvog sadržaja za aktivnost ili aktivnosti usluge. Taj pokazatelj uključuje i svaku promjenu ili ulaganje usluga u inovativne, imerzivnije i interaktivnije načine dijeljenja i konzumacije audiovizualnog sadržaja. Konkretno, činjenica da usluga podržava posebnu aplikaciju za „pametnu televiziju” može se smatrati pokazateljem da ona ne samo omogućuje, nego i aktivno potiče konzumaciju audiovizualnog sadržaja. |
| --- | --- |

—

Alati dostupni u videozapisima ili uz njih koji su osmišljeni kako bi privukli korisnike i potaknuli njihovu interakciju. Postojanje alata ili sustava posebno povezanih s audiovizualnim sadržajem ili uključenim stranama, kao što su filtri, mogućnosti dijeljenja i razgovori uživo, pokazatelj je spremnosti usluge da potiče interakciju korisnika s videozapisima i programima te privlači pozornosti korisnika na njih. Korištenje takvih alata i sustava usmjereno je na olakšavanje, poboljšanje ili povećanje audiovizualnog iskustva korisnika na platformi i popularnosti audiovizualnog sadržaja. Stoga se može smatrati pokazateljem posebne važnosti takvog sadržaja za aktivnost ili aktivnosti usluge. Taj pokazatelj uključuje i svaku promjenu ili ulaganje usluga u inovativne, imerzivnije i interaktivnije načine dijeljenja i konzumacije audiovizualnog sadržaja. Konkretno, činjenica da usluga podržava posebnu aplikaciju za „pametnu televiziju” može se smatrati pokazateljem da ona ne samo omogućuje, nego i aktivno potiče konzumaciju audiovizualnog sadržaja.

| — | Alati ili sustavi koji korisnicima omogućuju odabir audiovizualnog sadržaja koji žele da im se ponudi. Određene usluge korisnicima nude mogućnost personalizacije vlastite audiovizualne ponude tako što prijavljuju što ih zanima ili izričito izjavljuju da ne žele određene vrste sadržaja. To se obično radi upitnicima, uzorcima ili sličnim sredstvima. Ti se alati ili sustavi nude korisnicima kako bi se zadržala njihova pozornost i interakcija s audiovizualnim sadržajem te su stoga pokazatelj posebne važnosti audiovizualne funkcionalnosti za aktivnosti usluge. |
| --- | --- |

—

Alati ili sustavi koji korisnicima omogućuju odabir audiovizualnog sadržaja koji žele da im se ponudi. Određene usluge korisnicima nude mogućnost personalizacije vlastite audiovizualne ponude tako što prijavljuju što ih zanima ili izričito izjavljuju da ne žele određene vrste sadržaja. To se obično radi upitnicima, uzorcima ili sličnim sredstvima. Ti se alati ili sustavi nude korisnicima kako bi se zadržala njihova pozornost i interakcija s audiovizualnim sadržajem te su stoga pokazatelj posebne važnosti audiovizualne funkcionalnosti za aktivnosti usluge.

| — | Alati ili sustavi za praćenje gledanosti i upravljanje sadržajem učitanim na platformu. Usluge također mogu povećati privlačnost svojeg audiovizualnog sadržaja tako što učitavačima nude alate ili sustave za praćenje i upravljanje gledanošću sadržaja učitanog na uslugu. Na taj način usluge učitavačima omogućuju bolje razumijevanje preferencija svojih gledatelja, što bi rezultiralo pružanjem privlačnijeg sadržaja na platformi. Postojanje takvih alata stoga bi trebalo smatrati pokazateljem posebne važnosti audiovizualnog sadržaja za aktivnosti usluge. |
| --- | --- |

—

Alati ili sustavi za praćenje gledanosti i upravljanje sadržajem učitanim na platformu. Usluge također mogu povećati privlačnost svojeg audiovizualnog sadržaja tako što učitavačima nude alate ili sustave za praćenje i upravljanje gledanošću sadržaja učitanog na uslugu. Na taj način usluge učitavačima omogućuju bolje razumijevanje preferencija svojih gledatelja, što bi rezultiralo pružanjem privlačnijeg sadržaja na platformi. Postojanje takvih alata stoga bi trebalo smatrati pokazateljem posebne važnosti audiovizualnog sadržaja za aktivnosti usluge.

IV.   Postupovne napomene

Odluku o tome je li pružanje audiovizualnog sadržaja osnovna funkcionalnost usluge (za potrebe članka 1. stavka 1. točke (aa) Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama) donosi država članica koja ima nadležnost za takvu uslugu u skladu s člankom 28.a Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.

Pri ocjenjivanju ispunjava li usluga kriterij osnovne funkcionalnosti, nacionalno tijelo trebalo bi postupati na pojedinačnoj osnovi i uzeti u obzir posebnosti relevantne usluge.

Nacionalna tijela trebala bi obavijestiti pružatelje usluga o ocjenjivanju koje je u tijeku i pravnim posljedicama toga da ih se smatra pružateljem usluga platforme za razmjenu videozapisa, u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama i kako bi se prikupile potrebne informacije za potrebe ocjenjivanja koje je u tijeku.

Međutim, to nacionalna tijela ne bi smjelo spriječiti u tome da surađuju sa svojim regulatornim partnerima u drugim državama članicama radi pružanja potpore njihovoj procjeni. Ta bi suradnja mogla biti posebno poželjna kako bi se prikupili relevantni podaci ili informacije i ograničili rizici od toga da nacionalna regulatorna tijela različito tumače navedene pokazatelje. Skupina europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) prikladan je forum za olakšavanje te suradnje.

Nacionalna regulatorna tijela pozivaju se da propisno obavješćuju ERGA-u kada ocjenjuju ispunjavaju li određene usluge kriterij osnovne funkcionalnosti i stoga čine uslugu platforme za razmjenu videozapisa. Nacionalna regulatorna tijela posebno bi trebala obavijestiti ERGA-u o preliminarnim zaključcima kao i o razmatranjima na kojima se temelji njihova ocjena. U tom kontekstu ERGA bi trebala obavijestiti Komisiju o svim bitnim ili trajnim nedosljednostima u pristupima koje primjenjuju nacionalna regulatorna tijela. Komisija će o takvom slučajevima obavješćivati Odbor za kontakt Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.

---

(1)  Za potrebe ovih Smjernica upućivanje na „Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama” tumači se kao upućivanje na Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.), kako je izmijenjena Direktivom 2018/2018/EU (SL L 303, 28.11.2018., str. 69.).

(2)  Kako je utvrđeno u članku 5. Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.).

(3)  Kako je utvrđeno u članku 5. stavku 4. Direktive 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (SL L 335, 17.12.2011., str. 1.).

(4)  Kako je utvrđeno u članku 1. Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (SL L 328, 6.12.2008., str. 55.).

(5)  U tom je pogledu relevantna i uvodna izjava 6. Direktive (EU) 2018/2018, u kojoj se iz opsega definicije usluga platformi za razmjenu videozapisa isključuju te „negospodarske djelatnosti, poput pružanja audiovizualnog sadržaja na privatnim internetskim stranicama i nekomercijalnih interesnih zajednica.”

(6)  U skladu s uvodnom izjavom 51. Direktive (EU) 2018/1808, pri poduzimanju odgovarajućih mjera za zaštitu korisnika i maloljetnika trebalo bi pažljivo uspostaviti ravnotežu primjenjivih temeljnih prava, uključujući slobodu izražavanja.

(7)  Taj je pristup u skladu i s uvodnom izjavom 4. Direktive (EU) 2018/1808, u kojoj se pojašnjava da bi usluge društvenih medija trebalo uključiti u područje primjene Direktive kada se natječu za istu publiku i prihode kao i audiovizualne medijske usluge.

(8)  Uvodna izjava 4. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama odnosi se na usluge društvenih medija koje su „postale važno sredstvo za dijeljenje informacija te za zabavu i obrazovanje, među ostalim osiguravanjem pristupa programima i videozapisima koje su generirali korisnici” i „one imaju znatan učinak i u smislu olakšavanja mogućnosti korisnika da oblikuju i utječu na mišljenja drugih korisnika”.

(9)  Pojam monetizacije audiovizualnog sadržaja obuhvaća izravne prihode i neizravnu korist od te usluge. Čak i u slučajevima kada usluga ne ostvaruje izravne prihode, ona može neizravno imati koristi od audiovizualnog sadržaja koji su učitali i monetizirali korisnici. Općenito, perspektiva monetizacije sadržaja potaknut će stvaratelje da proizvode sadržaj bolje kvalitete kako bi privukli što veći broj pregleda, a time i prihode. U konačnici se može očekivati da će to pozitivno utjecati na popularnost i uspjeh usluge.

(10)  Ti izrazi odnose se na videooglase koji se pokazuju prije, u sklopu ili nakon sadržaja koji prate.

(11)  U skladu s definicijom platformi za razmjenu videozapisa iz članka 1. stavka 1. točke (aa) Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, za potrebe ove kategorije pokazatelja pretpostavlja se da ti alati nisu takvi da bi platformi koja se razmatra dali stupanj stvarne kontrole nad audiovizualnim sadržajem koji je sličan „uredničkoj odgovornosti”, što je element koji bi ih okarakterizirao kao pružatelje medijskih usluga, umjesto kao pružatelje usluga platforme za razmjenu videozapisa (to na pojedinačnoj osnovi ocjenjuju relevantna nacionalna regulatorna tijela) Smjernicama se isto tako ne dovode u pitanje članci 12., 13. i 14. Direktive 2000/31/EZ, kako je dodatno pojašnjeno u uvodnoj izjavi 48. Direktive 2018/1808/EU i članku 28.b Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.

---

| 7.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 223/10

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice u skladu s člankom 13. stavkom 7. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama o izračunu udjela europskih djela u katalozima videa na zahtjev te o definiciji male publike i niskog prometa

(2020/C 223/03)

I.   Kontekst

Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama (1) (dalje u tekstu: „Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) utvrđena su stroža pravila o promicanju europskih djela. Člankom 13. stavkom 1. propisano je da su pružatelji audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev (dalje u tekstu „usluge na zahtjev” ili „usluge videa na zahtjev (VOD)”) dužni „osigurati najmanje 30 % udjela europskih djela u svojim katalozima i osigurati isticanje tih djela”.

Člankom 13. stavkom 2. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama propisano je da „ako države članice zahtijevaju da pružatelji medijskih usluga pod njihovom nadležnošću financijski doprinose proizvodnji europskih djela [...], one također mogu zahtijevati od pružatelja medijskih usluga koji ciljaju na publiku na njihovim državnim područjima, ali s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, da daju takve financijske doprinose”. Takvi doprinosi „moraju biti razmjerni i nediskriminirajući”.

Člankom 13. stavkom 6. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama predviđena su obvezna izuzeća od obveza iz članka 13. stavka 1. za poduzeća s niskim prometom ili malom publikom, kao i od mogućih zahtjeva iz članka 13. stavka 2. Cilj je izuzeća, kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 40., osigurati da obveze povezane s promicanjem europskih djela ne narušavaju razvoj tržišta i ne sprečavaju ulazak novih sudionika na tržište.

U skladu s člankom 13. stavkom 7. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, svrha je ovog dokumenta pružiti smjernice o

| (a) | izračunu udjela europskih djela u katalozima pružatelja usluga na zahtjev i |
| --- | --- |

(a)

izračunu udjela europskih djela u katalozima pružatelja usluga na zahtjev i

| (b) | definiciji male publike i niskog prometa u kontekstu prethodno navedenih izuzeća. |
| --- | --- |

(b)

definiciji male publike i niskog prometa u kontekstu prethodno navedenih izuzeća.

Ove Smjernice nisu obvezujuće. Komisija se pri izradi ovih Smjernica savjetovala s Odborom za kontakt, kako je propisano člankom 13. stavkom 7. U mjeri u kojoj bi se ovim Smjernicama mogla tumačiti Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama, stajalište Komisije ne dovodi u pitanje bilo koje tumačenje Suda Europske unije.

II.   Izračun udjela europskih djela

1.   Izračun koji se temelji na broju naslova

Na tržištu linearnih audiovizualnih medijskih usluga (televizijskog emitiranja) udio europskih djela u rasporedu emitiranja televizijskih kuća izračunava se s obzirom na trajanje prijenosa. Člankom 16. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama propisuje se da televizijske kuće većinu udjela svojeg vremena emitiranja moraju rezervirati za europska djela. To jasno odražava vremensku prirodu linearnih usluga, pri čemu se samo ograničen broj programa može emitirati istodobno i tijekom određenog razdoblja. Stoga je element trajanja posebno povezan s bitnim značajkama (linearnih) usluga televizijskog emitiranja koje temelje svoje programe na dnevnim (24-satnim) rasporedima.

Ta se ograničenja ne primjenjuju na pružatelje audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev (VOD). Kad je riječ o uslugama na zahtjev, uvrštavanje određenog programa ne ovisi o raspoloživosti termina u programskom rasporedu. Nadalje, uvrštavanje određenog programa određenog trajanja u katalog ne podrazumijeva isključenje/zamjenu drugog programa sličnog trajanja. Drugim riječima, pružatelji usluga videa na zahtjev ne izrađuju svoje kataloge na temelju vremenskih faktora, nego na temelju privlačnosti potencijalno velikog broja pojedinačnih programa koji su stavljeni na raspolaganje korisnicima.

Slično tome, iz perspektive korisnika gledanje programa koji je dostupan u katalozima videa na zahtjev nije vremenski ograničeno jer gledanje određenog programa ne znači i da korisnik neće moći pogledati sve druge programe koji su dostupni u isto vrijeme. Bit usluga videa na zahtjev upravo je u tome što korisniku omogućuje da pojedinačni program iz kataloga odabere i gleda kad to želi i onoliko puta koliko to želi.

Budući da su relevantni odabiri pružatelja usluga videa na zahtjev i njihovih korisnika usmjereni na pojedinačne programe (npr. na temelju percipirane kvalitete, privlačnosti, ukusa), Komisija smatra da je za usluge videa na zahtjev zbog njihovih značajki primjerenije izračunati udio europskih djela u katalozima na temelju naslova, a ne na temelju trajanja prijenosa (gledanja).

Odabir naslova u katalozima kao relevantne mjerne jedinice, za razliku od vremena/trajanja sadržaja, potkrijepljen je dodatnim argumentima. Prvo, izračun udjela europskih djela po naslovima, kako za filmove tako i za televizijske („TV”) serije, neutralniji je kriterij odabira programa koje će pružatelji usluga videa na zahtjev uvrstiti u kataloge. Izračun po kriteriju trajanja mogao bi potaknuti pružatelje usluga da daju prednost europskim djelima s dugim ukupnim trajanjem (npr. serije s velikim brojem epizoda) kako bi na lak način dosegnuli udio od 30 %. Budući da je neutralniji, izračun koji se temelji na naslovima vjerojatno će povećati raznovrsnost ponude europskih djela.

Drugo, izračun koji se temelji na naslovima vjerojatno će manje opterećivati pružatelje usluga videa na zahtjev nego izračun koji se temelji na trajanju. Vjerojatnije je da će pružatelji usluga videa na zahtjev u svojim katalozima imati podatke o broju europskih naslova u odnosu na ukupni broja naslova dostupnih u njihovim katalozima, nego podatke o ukupnom vremenu gledanja europskih djela u odnosu na ukupno vrijeme gledanja svih djela uvrštenih u njihove kataloge.

Treće, izračun po naslovima vjerojatno će relevantnim nacionalnim tijelima olakšati praćenje i nadzor jer je lakše pratiti i provjeravati naslove nego ukupno vrijeme gledanja.

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da je primjereno odrediti udio od 30 % europskih djela u katalozima videa na zahtjev na temelju (ukupnog) broja naslova u katalogu.

2.   Što čini naslov

Kad je riječ o igranim i televizijskim filmovima, svaki film treba smatrati naslovom u katalogu. Različiti filmovi u franšizi (2) također bi se trebali smatrati različitim naslovima u katalogu.

Sadržaj pojma naslov teže je odrediti kad je riječ o televizijskoj seriji ili drugim formatima koji se prikazuju u seriji (npr. u epizodama). Epizode televizijskih serija često se grupiraju po sezonama. U tom slučaju postavlja se pitanje treba li jedan naslov odgovarati cijeloj seriji, jednoj sezoni ili jednoj epizodi.

Komisija smatra da bi jedna sezona serije trebala odgovarati jednom naslovu. Primjenom izračuna u kojem jedna sezona serije odgovara jednom naslovu osiguralo bi se slično postupanje kao i s igranim ili televizijskim filmovima. Sezona serije obično je rezultat zajedničkog i neprekinutog kreativnog napora iste skupine autora/audiovizualnih stručnjaka koja raspolaže jednim proračunom i djeluje unutar određenog razdoblja. Nadalje, stavljanje na tržište i povezane promidžbene aktivnosti često se odnose na pojedinačne sezone. Zbog toga bi se količina rada potrebna za produkciju jedne sezone serije mogla smatrati sličnom količini rada koja je obično potrebna za produkciju filma.

Nadalje, izračunom koji se temelji na jednoj sezoni smanjili bi se mogući poticaji za pružatelje usluga da daju prednost europskim djelima s dugim ukupnim trajanjem (npr. serijama ili drugim formatima s velikim brojem epizoda) kako bi osigurali odgovarajući udio na štetu kraćih djela s većim potencijalom za optjecaj među državama članicama (npr. igrani filmovi i visokokvalitetne televizijske serije) (3).

S druge strane, troškovi produkcije određenih audiovizualnih produkcija mogu biti veći od troškova drugih naslova iz kataloga, na primjer u slučajevima znatnih izravnih ulaganja ili troškova licenciranja za vrhunske igrana djela, kad epizoda ima slično trajanje i troškove produkcije kao igrani film. U tim slučajevima i ako je to opravdano, nacionalna tijela mogla bi tim djelima dodijeliti veću važnost, primjerice, na temelju obrazloženog zahtjeva pružatelja usluga.

3.   Izračun koji se temelji na nacionalnim katalozima

Neki pružatelji usluga videa na zahtjev koji posluju unutar Unije imaju više nacionalnih kataloga, različitog sastava, ovisno o nacionalnom tržištu (državi članici) na koje ciljaju. Domaći filmski naslovi mogu se pronaći u posebnom nacionalnom katalogu pružatelja usluga koji posluje u više zemalja i nisu dostupni (ili su dostupni u vrlo ograničenoj mjeri) u katalozima koje isti pružatelj nudi u drugim državama članicama (4). Stoga je potrebno utvrditi način izračuna udjela europskih djela koji se primjenjuje u takvim slučajevima.

Bit je članka 13. stavka 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama osigurati da pružatelji usluga videa na zahtjev aktivno doprinose cilju promicanja kulturne raznolikosti unutar Unije na način da u svojim ponudama osiguraju minimalni udio europskih djela. Komisija smatra da se taj cilj može učinkovito ostvariti samo ako se u svakom nacionalnom katalogu pružatelja usluga videa na zahtjev koji posluju u više zemalja osigura udio od 30 % europskih djela. Time će se osigurati da gledatelji u svakoj državi članici u kojoj pružatelj usluga nudi nacionalne kataloge budu izloženi europskim djelima u propisanom opsegu. Tim pristupom vjerojatno će se potaknuti optjecaj i dostupnost europskih djela diljem Unije.

Važno je imati na umu da zemlja podrijetla treba osigurati da pružatelji usluga videa na zahtjev koji su u njezinoj nadležnosti u svojim katalozima poštuju obvezu o osiguravanju udjela europskih djela. Ako pružatelj usluga videa na zahtjev koji je u nadležnosti države članice u drugim državama članicama nudi različite nacionalne kataloge, država članica u čijoj je nadležnosti (tj. zemlja podrijetla) odgovorna je za provedbu obveze koja se odnosi na udio europskih djela u svim različitim nacionalnim katalozima.

4.   Vremenski aspekt

Stvarni udio europskih djela u katalozima videa na zahtjev može se svakodnevno mijenjati. Na primjer, kada pružatelj usluga videa na zahtjev u svoj katalog doda novu neeuropsku televizijsku seriju, to bi moglo imati učinak privremenog smanjenja ukupnog udjela europskih djela sve do uvrštenja dodatnih europskih djela. Pritom se nameće pitanje u kojem trenutku treba osigurati usklađenost s udjelom od 30 %. Od pružatelja se može zahtijevati da osiguraju usklađenost u svakom trenutku ili u prosjeku tijekom unaprijed određenog razdoblja. Potonji pristup omogućio bi privremene fluktuacije.

U Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama uopće nema naznaka o tome kojem od tih dvaju pristupa bi trebalo dati prednost. Željeni cilj promicanja kulturne raznolikosti u katalozima videa na zahtjev mogao bi se postići primjenom bilo kojeg pristupa. U skladu s tim, Komisija smatra da države članice mogu slobodno odlučiti koji pristup treba primijeniti za praćenje usklađenosti s člankom 13. stavkom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama. Pri odlučivanju o metodi praćenja države članice trebale bi uzeti u obzir i potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s usklađivanjem i provedbom te potrebu da se pružateljima usluge videa na zahtjev osigura transparentnost i pravna sigurnost.

III.   Definicija male publike i niskog prometa

1.   Uvodne napomene

U skladu s uvodnom izjavom 40. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, na pružatelje usluga bez znatne prisutnosti na tržištu ne bi se trebali primjenjivati zahtjevi za promicanje europskih djela „kako bi se osiguralo da se obvezama koje se tiču promicanja europskih djela ne ugrožava razvoj tržišta i kako bi se omogućio ulazak novih aktera na tržište”. Iako su prethodno navedena razmatranja zajednička za članak 13. stavak 1. i za članak 13. stavak 2., te odredbe imaju određene posebnosti koje treba uzeti u obzir:

| — | Država članica podrijetla treba osigurati da pružatelji usluga na zahtjev koji su u njezinoj nadležnosti poštuju obvezu osiguravanja udjela za europska djela u skladu s člankom 13. stavkom 1.; isto tako, ta država članica podrijetla treba primijeniti izuzeća iz članka 13. stavka 6. na navedene pružatelje usluga. |
| --- | --- |

—

Država članica podrijetla treba osigurati da pružatelji usluga na zahtjev koji su u njezinoj nadležnosti poštuju obvezu osiguravanja udjela za europska djela u skladu s člankom 13. stavkom 1.; isto tako, ta država članica podrijetla treba primijeniti izuzeća iz članka 13. stavka 6. na navedene pružatelje usluga.

| — | Situacija se razlikuje kad je riječ o članku 13. stavku 2. Tom se odredbom priznaje da svaka država članica ima mogućnost uvesti nediskriminirajuće i razmjerne obveze financijskog doprinosa pružateljima s poslovnim nastanom u drugoj državi članici koji ciljaju na publiku na njezinu državnom području. U tom slučaju „ciljana” država članica primjenjuje i svoje zakonodavstvo kojim se određuju takvi doprinosi i izuzeća iz članka 13. stavka 6. |
| --- | --- |

—

Situacija se razlikuje kad je riječ o članku 13. stavku 2. Tom se odredbom priznaje da svaka država članica ima mogućnost uvesti nediskriminirajuće i razmjerne obveze financijskog doprinosa pružateljima s poslovnim nastanom u drugoj državi članici koji ciljaju na publiku na njezinu državnom području. U tom slučaju „ciljana” država članica primjenjuje i svoje zakonodavstvo kojim se određuju takvi doprinosi i izuzeća iz članka 13. stavka 6.

Budući da je riječ o različitim pravnim kontekstima, primjereno je pri razmatranju smjernica o izuzećima iz članka 13. stavka 6. uzeti u obzir posebnosti tih obveza. Posebno se podsjeća da je, kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 36., državama članicama dopušteno uvesti financijske obveze pružateljima medijskih usluga koji ciljaju na njihovo državno područje s obzirom na „izravnu povezanost između financijskih obveza i različitih kulturnih politika država članica”.

Stoga je pri definiranju male publike i niskog prometa važno pronaći pravu ravnotežu između ciljeva očuvanja nužnog prostora za inovacije za manje audiovizualne aktere i ciljeva promicanja kulturne raznolikosti odgovarajućim financiranjem europskih djela u okviru kulturnih politika država članica. Stoga, iako je u Smjernicama predviđeno da se poduzeća s niskim prometom ili malom publikom, kako su definirana u nastavku, izuzmu od obveza iz članka 13., u posebnim slučajevima mogu biti potrebne dodatne zaštitne mjere, posebno za primjenu financijskih doprinosa radi osiguravanja održivosti sustava financiranja audiovizualnih djela i filmova.

2.   Razlika između izuzeća utvrđenih pravom Unije i nacionalnim pravom

Člankom 13. stavkom 2. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama ne usklađuju se obveze financijskog doprinosa radi promicanja europskih djela. Tom se odredbom samo priznaje da države članice imaju mogućnost i na prekogranične pružatelje koji ciljaju na publiku na njihovu državnom području primijeniti obveze doprinosa putem izravnih ulaganja i doprinosa, u skladu s načelima nediskriminacije i proporcionalnosti. Stoga je odluka o mogućem definiranju i primjeni odgovarajućih obveza u nadležnosti države članice.

U tom smislu, ako država članica primjenjuje ili uvede obveze za pružatelje medijskih usluga da financijski doprinose proizvodnji europskih djela i te su obveze ograničene na pružatelje s poslovnim nastanom u toj državi članici, ove se Smjernice ne primjenjuju. One postaju mjerodavne ako predmetna država članica te zahtjeve primjenjuje i na pružatelje koji ciljaju na publiku na njezinu državnom području, ali imaju poslovni nastan u drugim državama članicama. U svakom slučaju, cilj izuzeća iz članka 13. stavka 6. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama nije zamijeniti izuzeća utvrđena na nacionalnoj razini, kojima se definira opseg obveza doprinosa, nego osigurati zaštitne mjere za prekogranične pružatelje usluga.

Stoga se smjernicama iz ovog odjeljka ne dovodi u pitanje sloboda ciljane države članice da na nacionalnoj razini utvrdi različite pragove primjenjive na pružatelje u njezinoj nadležnosti.

Važno je napomenuti da države članice koje primjenjuju obveze financijskog doprinosa na pružatelje s poslovnim nastanom u drugim državama članicama moraju poštovati načelo nediskriminacije. Stoga, ako primjenjuju izuzeća ili uvode izuzeća na nacionalnoj razini koja se primjenjuju na pružatelje s poslovnim nastanom na njihovu državnom području, ta se izuzeća moraju primjenjivati i na prekogranične pružatelje na nediskriminirajući način, čak i ako su pragovi viši od onih navedenih u ovim Smjernicama.

3.   Niski promet

Kad je riječ o pragu za niski promet, koji bi trebao poslužiti kao osnova za izuzeće na temelju članka 13. stavka 6., Komisija upućuje na Preporuku 2003/361/EZ o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (5).

U skladu s ustaljenim pristupom o donošenju politika, mikropoduzeća bi a priori trebala biti isključena iz područja primjene predloženog zakonodavstva, osim ako se dokaže nužnost i proporcionalnost njihova uključivanja (6). Stoga Komisija smatra da bi se prag za niski promet mogao utvrditi upućivanjem na koncept mikropoduzeća iz navedene Preporuke Komisije, posebno na temelju praga prometa upotrijebljenog u definiciji mikropoduzeća (tj. poduzeća čiji ukupni godišnji promet ne prelazi 2 milijuna EUR). Godišnji promet poduzeća trebalo bi utvrditi u skladu s odredbama prethodno navedene Preporuke Komisije, uzimajući u obzir i promet partnerskih i povezanih poduzeća (7).

Zbog ograničene veličine i resursa mikropoduzeća mogu biti posebno pogođena regulatornim troškovima. Isključivanjem mikropoduzeća iz primjene obveza promicanja europskih djela (članak 13. stavak 1. i članak 13. stavak 2.) izbjegava se ometanje pristupa novim sudionicima na tržištu. Taj je pristup stoga u skladu s ciljem poticanja osnivanja novih poduzeća i promicanja razvoja tržišta.

Istodobno, u uvodnoj izjavi 40. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama navodi se da bi „za utvrđivanje malog prometa trebalo uzeti u obzir različite veličine audiovizualnih tržišta u državama članicama”. Na primjer, u nekim državama članicama veličina nacionalnih tržišta iznosi tek nekoliko milijuna EUR. U većem broju slučajeva ta su tržišta znatno manja od deset milijuna EUR, a na tim se tržištima čak i za mikropoduzeća može reći da imaju znatnu tržišnu prisutnost.

S obzirom na navedeno Komisija smatra da bi države članice s manjim nacionalnim audiovizualnim tržištima trebale moći odrediti niže pragove prometa. Na temelju ukupnih obilježja tržišta takvi niži pragovi mogli bi biti opravdani i razmjerni pod uvjetom da se izuzmu poduzeća s udjelom prihoda manjim od 1 % ukupnih prihoda na predmetnim nacionalnim audiovizualnim tržištima.

4.   Mala publika

4.1.   Usluge videa na zahtjev

4.1.1.   Metodologija

U skladu s uvodnom izjavom 40. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama „mala publika može se utvrditi, primjerice, na temelju vremena gledanja ili prodaje, ovisno o prirodi usluge [...]”. Kad je riječ o linearnim uslugama, publika se tradicionalno određuje na temelju vremena gledanja. Kad je riječ o uslugama videa na zahtjev, pojam publike nije jednoznačno utvrđen i u državama članicama ne postoje sektorski standardizirana mjerila. Stoga nema dostupnih podataka o publici, koje je potvrdila treća strana, na temelju kojih bi se moglo provjeriti je li publika određenog pružatelja usluge videa na zahtjev mala. Iako bi se ta situacija u budućnosti mogla promijeniti, u ovoj je fazi za potrebe članka 13. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama ipak potrebno definirati praktičnu metodu za određivanje male publike pružateljâ usluga videa na zahtjev.

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., pojam publike može se povezati „primjerice” s prodajom usluga. U nedostatku utvrđenih mjerila u tom sektoru, Komisija smatra da je to trenutačno najprimjereniji pristup za određivanje broja publike u sektoru usluga videa na zahtjev.

Iako se Direktivom državama članicama u načelu ne zabranjuje korištenje alternativnih kriterija, ove su Smjernice usmjerene na način utvrđivanja publike pružatelja usluge videa na zahtjev na temelju prodaje usluga.

Kad je riječ o sektoru usluga videa na zahtjev, broj korisnika/gledatelja određene usluge zamjenska je vrijednost za prodaju usluga. Konkretno, publika bi se mogla utvrditi na temelju broja aktivnih korisnika određene usluge, npr. broja pretplatnika koji plaćaju uslugu videa na zahtjev (SVOD), broja jedinstvenih klijenata/jedinstvenih računa koji se upotrebljavaju za stjecanje prava na djela u okviru usluge transakcijskog videa na zahtjev (TVOD) i broja jedinstvenih posjetitelja usluge videa za oglašavanje na zahtjev (AVOD).

U slučaju usluga TVOD-a aktivnim korisnicima mogu se, na primjer, smatrati korisnici koji su tijekom određenog vremenskog razdoblja stekli barem jedan naslov iz kataloga. U slučaju usluga AVOD-a publika bi se mogla utvrditi kao prosjek aktivnih korisnika tijekom određenog vremenskog razdoblja. U slučaju pretplatnika koji plaćaju pakete usluga koji uključuju i račun za usluge videa na zahtjev, moguće je da ukupni broj pretplatnika tih paketa usluga možda neće točno prikazivati publiku za usluge videa na zahtjev jer neki od njih možda nisu korisnici usluge videa na zahtjev. U takvim slučajevima nacionalna tijela mogu primijeniti mjerenje na temelju broja korisnika koji su stvarno pristupili videosadržaju usluge u određenom vremenskom razdoblju. U svim tim slučajevima razdoblje koje se uzima u obzir trebalo bi biti primjereno i smisleno (tj. ne prekratko) i unaprijed utvrđeno, a primjena tog pristupa ne bi smjela biti otežana.

U praksi bi publiku trebalo utvrditi s obzirom na udio aktivnih korisnika koji su koristili određenu uslugu: broj korisnika usluge videa na zahtjev bio bi broj korisnika te usluge podijeljen s ukupnim brojem korisnika (sličnih) usluga videa na zahtjev dostupnih na nacionalnom tržištu i pomnožen sa 100 kako bi se dobio postotak.

Budući da udjeli publike predstavljaju dobru zamjensku vrijednost za prodaju i odražavaju tržišni položaj predmetne usluge u tom sektoru, pružatelji s malim brojem aktivnih korisnika ne bi imali znatnu prisutnost na tržištu, što bi opravdalo primjenu izuzeća iz članka 13. stavka 6. Taj je pristup blizak pojmu udjela publike koji se primjenjuje za televizijsku publiku, a odnosi se na stvarne posjednike televizijskih prijamnika postavljenih na određene kanale u određenom vremenskom razdoblju u usporedbi s ukupnim brojem televizijskih prijamnika u uzorku.

4.1.2.   Prag

Komisija smatra da pružatelji usluga s udjelom publike manjim od 1 % u određenoj državi članici imaju malu publiku. Taj prag odražava ograničeno korištenje usluga tih pružatelja u odnosu na relevantna nacionalna tržišta. Jedan je od mogućih razloga to što je pružatelj usluga novi sudionik na tom nacionalnom tržištu. Na temelju dostupnih podataka glavni pružatelji usluga SVOD-a u Europi (8) obično imaju udio koji znatno premašuje 1 % na nacionalnim tržištima na kojima su prisutni.

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija u načelu smatra primjerenim izuzeti od obveza iz članka 13. one pružatelje usluga koji u predmetnoj državi članici imaju udio publike manji od 1 %.

U pogledu članka 13. stavka 1. to znači da te pružatelje usluga njihove države članice podrijetla izuzimaju od obveze udjela u katalozima (usmjerenima na državu članicu podrijetla ili druge države članice) za koje je njihov udio publike ispod prethodno navedenog praga. U pogledu članka 13. stavka 2. to znači da ciljana država članica izuzima te pružatelje usluga od obveze financijskog doprinosa proizvodnji europskih djela.

4.2.   Linearne audiovizualne medijske usluge

Za linearne usluge publika je uvriježeni koncept, a službe koje se bave mjerenjem publike postoje u nekoliko država članica. Definicija male publike trebala bi se stoga temeljiti na pokazateljima koji su već prihvaćeni i upotrijebljeni u kontekstu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, odnosno na dnevnom udjelu publike (9) izračunanom za referentnu godinu.

Kad je riječ o prisutnosti inozemnih pružatelja usluga, linearno tržište usluga razlikuje se od tržišta usluga videa na zahtjev. Kad je riječ o uslugama videa na zahtjev, nacionalnim tržištima uvelike dominiraju inozemni pružatelji usluga, što nije slučaj kod linearnih usluga. Najveći akteri obično su televizijske grupe koje cjelokupni udio ili velik udio publike uglavnom ostvaruju na svojim domaćim tržištima. Prema nedavnoj studiji audiovizualno tržište EU-a obilježeno je ograničenim brojem televizijskih kanala koji postižu veliki udio publike. Velika većina kanala ima mali udio publike: samo 5 % televizijskih kanala ima udio publike veći od 10 %, a oko 80 % televizijskih kanala u bilo kojoj zemlji Unije ima udio publike od 2 % ili manji (10).

Prag za malu publiku trebalo bi utvrditi uzimajući u obzir prisutnost i pozicioniranje kanala na tržištu linearnih audiovizualnih medijskih usluge prema kriteriju gledanosti. Stoga bi, uzimajući u obzir obilježja tržišta linearnih usluga, trebalo smatrati da prekogranični kanali s pojedinačnim udjelom publike manjim od 2 % u određenoj ciljanoj državi članici imaju malu publiku u smislu članka 13. stavka 6. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (11). Posebno u slučaju pružatelja koji imaju više ciljnih kanala države članice mogu pri primjeni izuzeća uzeti u obzir ukupni položaj pružatelja na nacionalnom tržištu (12).

5.   Prilagodbe kako bi se uzela u obzir posebna priroda financijskih doprinosa

Članak 13. stavak 2. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama odnosi se na dvije vrste obveza financijskog doprinosa za produkciju europskih djela, odnosno na izravna ulaganja u audiovizualni sadržaj i doprinose nacionalnim fondovima (pristojbe). Komisija smatra da bi pri utvrđivanju odgovarajućih pragova trebalo uzeti u obzir različite učinke tih vrsta obveza na prekogranične pružatelje usluga. Izravno ulaganje (npr. produkcija, koprodukcija, stjecanje prava na djela) općenito podrazumijeva veći poduzetnički napor od plaćanja pristojbe zbog različitog stupnja financijskog sudjelovanja i povezanih rizika. Ispunjavanje obveze ulaganja ovisi i o dostupnosti europskih djela, uključujući produkcijske projekte u koje pružatelj usluga može uložiti dostupne resurse.

Komisija razumije da se u nekim državama članicama, ovisno posebno o veličini i strukturi audiovizualnog tržišta, može smatrati bitnim primijeniti obveze financijskog doprinosa i na usluge na zahtjev s prometom manjim od 2 milijuna EUR ili s udjelom publike manjim od 1 % te na prekogranične linearne usluge s udjelom publike manjim od 2 %, posebno usluge televizije na plaćanje, jer se njihova prisutnost na nacionalnim tržištima i dalje može smatrati bitnom. Kako bi riješile takve situacije, države članice mogu, u propisno opravdanim slučajevima i u skladu sa svojim ciljevima kulturne politike, odlučiti primijeniti niže pragove, uključujući cilj osiguravanja održivosti nacionalnih sustava za financiranje audiovizualnih djela i filmova.

Pri primjeni tih pragova i financijskih doprinosa trebalo bi uzeti u obzir financijsku sposobnost usluge te poštovati načela nediskriminacije i proporcionalnosti, ne bi se smjelo potkopavati razvoj tržišta i trebalo bi omogućiti ulazak novih sudionika na tržište.

Kad je riječ o obvezama prekograničnih izravnih ulaganja, Komisija poziva države članice, posebno one s većim audiovizualnim tržištima, da razmotre i izuzimanje poduzeća s ukupnim prometom većim od 2 milijuna EUR (13) postavljanjem višeg praga ili da im barem odrede manje zahtjevne obveze ulaganja, posebno uzimajući u obzir moguće poteškoće pri pronalaženju audiovizualnih produkcija za ulaganje s dostupnim sredstvima u predmetnim državama članicama.

IV.   Postupovne napomene

Iako je provedba članka 13. stavka 1. i članka 13. stavka 2. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u nadležnosti nacionalnih tijela, potiče ih se da aktivno surađuju s odgovarajućim tijelima u drugim državama članicama u područjima obuhvaćenima ovim Smjernicama. Ta bi suradnja mogla biti opravdana, posebno u svrhu prikupljanja relevantnih podataka ili informacija i ograničavanja rizika od različitih tumačenja nacionalnih tijela. Europska skupina regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) prikladan je forum za olakšavanje takve suradnje.

S obzirom na navedeno, nacionalna regulatorna tijela pozivaju se na razmjenu informacija, podataka i najboljih praksi unutar ERGA-e te na raspravu o svim pitanjima povezanima s primjenom ovih Smjernica. U tom kontekstu ERGA bi Komisiju trebala obavijestiti o važnim pitanjima povezanima s pristupima nacionalnih regulatornih tijela. Komisija će o tome obavještavati Odbor za kontakt Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.

U okviru obveza izvješćivanja iz članka 13. stavka 4. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama države članice trebaju izvješćivati Komisiju o primjeni ovih Smjernica.

---

(1)  Za potrebe ovih Smjernica upućivanja na „Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama” tumače se kao upućivanja na Direktivu 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. (SL L 303, 28.11.2018., str. 69.).

(2)  Franšiza je naziv za niz tematski povezanih filmova koji se događaju u istom zamišljenom svijetu.

(3)  Prema studiji Europskog audiovizualnog opservatorija, u EU-u se uglavnom proizvode kratki formati (igrane televizijske serije s 26 epizoda ili manje). Točnije, 90 % svih igranih televizijskih serija ima 26 ili manje epizoda, od čega 44 % čine televizijski filmovi (1–2 epizode). Međutim, njihov je udio ograničen, tj. ukupno 33 %. Za razliku od njih, igrane televizijske serije dugog formata čine samo 10 % proizvedenih naslova, ali kad je riječ o trajanju (u satima), njihov je udio 67 % svih igranih televizijskih serija. U istoj se studiji ističe da se kraći formati mogu smatrati „vrhunskom ponudom” u području igranih televizijskih serija s visokim potencijalom za koprodukciju i izvoz, dok dugi formati općenito imaju niže troškove proizvodnje i jači nacionalni kontekst te, vjerojatno, niži potencijal za prekogranično iskorištavanje. Iz te bi perspektive izračun koji se temelji na naslovima i sezonama mogao pozitivno djelovati na optjecaj europskih djela s istinskim potencijalom za prekogranično iskorištavanje. Vidjeti G. Fontaine, TV fiction production in the European Union (Produkcija igranih televizijskih serija u Europskoj uniji), Europski audiovizualni opservatorij, Strasbourg, 2017.

(4)  C. Grece, Films in VOD catalogues – Origin, Circulation and Age (Filmovi u katalozima videa na zahtjev – podrijetlo, optjecaj i epoha); izd. 2018., Europski audiovizualni opservatorij, Strasbourg, 2018.

(5)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 1422) (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

(6)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs/docs/meg_guidelines.pdf.

(7)  Vidjeti posebno članak 3. i 6. Preporuke.

(8)  Vidjeti, na primjer, Main OTT SVOD groups in Europe by estimated number of subscribers (Glavne skupine usluga SVOD-a koje djeluju s pomoću usluga OTT-a u Europi prema procijenjenom broju pretplatnika), prosinac 2018., objavljeno u sklopu Godišnjaka Europskog audiovizualnog opservatorija 2019., Strasbourg, prosinac 2018.

(9)  Vidjeti Revidirane smjernice za praćenje primjene članaka 16. i 17. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, Dok. CC AVMSD (2011) 2, str. 3.

(10)  A. Schneeberger, The internationalisation of TV audience markets in Europe („Internacionalizacija tržišta televizijske publike u Europi”), Europski audiovizualni opservatorij, Strasbourg, 2019., str. 16.

(11)  Obilježje je takvih tržišta da znatan udio drži manji broj kanala (obično prvih 20 % kanala pokriva 80 % udjela publike) i veliki broj kanala s malom publikom (u prosjeku 80 % televizijskih kanala u Europi ima udio publike od 2 % ili manji).

(12)  Države članice mogu procijeniti je li pružatelj usluga jedan od najvećih pružatelja usluga koji pokrivaju 80 % udjela publike u toj zemlji.

(13)  Izračunano u skladu s odredbama Preporuke Komisije 2003/361/EZ o prethodno navedenoj definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 223/17

---

Tečajna lista eura (1)

6. srpnja 2020.

(2020/C 223/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1325 |
| JPY | japanski jen | 121,78 |
| DKK | danska kruna | 7,4516 |
| GBP | funta sterlinga | 0,90505 |
| SEK | švedska kruna | 10,4848 |
| CHF | švicarski franak | 1,0642 |
| ISK | islandska kruna | 157,20 |
| NOK | norveška kruna | 10,6218 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,705 |
| HUF | mađarska forinta | 352,83 |
| PLN | poljski zlot | 4,4689 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8375 |
| TRY | turska lira | 7,7743 |
| AUD | australski dolar | 1,6230 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5333 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7769 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7293 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5753 |
| KRW | južnokorejski von | 1 350,51 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,2761 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9498 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5610 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 328,00 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8441 |
| PHP | filipinski pezo | 55,871 |
| RUB | ruski rubalj | 81,3769 |
| THB | tajlandski baht | 35,158 |
| BRL | brazilski real | 5,9745 |
| MXN | meksički pezo | 25,1207 |
| INR | indijska rupija | 84,4535 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1325

JPY

japanski jen

121,78

DKK

danska kruna

7,4516

GBP

funta sterlinga

0,90505

SEK

švedska kruna

10,4848

CHF

švicarski franak

1,0642

ISK

islandska kruna

157,20

NOK

norveška kruna

10,6218

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,705

HUF

mađarska forinta

352,83

PLN

poljski zlot

4,4689

RON

rumunjski novi leu

4,8375

TRY

turska lira

7,7743

AUD

australski dolar

1,6230

CAD

kanadski dolar

1,5333

HKD

hongkonški dolar

8,7769

NZD

novozelandski dolar

1,7293

SGD

singapurski dolar

1,5753

KRW

južnokorejski von

1 350,51

ZAR

južnoafrički rand

19,2761

CNY

kineski renminbi-juan

7,9498

HRK

hrvatska kuna

7,5610

IDR

indonezijska rupija

16 328,00

MYR

malezijski ringit

4,8441

PHP

filipinski pezo

55,871

RUB

ruski rubalj

81,3769

THB

tajlandski baht

35,158

BRL

brazilski real

5,9745

MXN

meksički pezo

25,1207

INR

indijska rupija

84,4535

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 7.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 223/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 223/18

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 223/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey), |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey),

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus”, SAD), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus”, SAD),

| — | Tilney Group Limited („Tilney”, Ujedinjena Kraljevina), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey) i |
| --- | --- |

—

Tilney Group Limited („Tilney”, Ujedinjena Kraljevina), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey) i

| — | Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson”, Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson”, Ujedinjena Kraljevina).

Poduzetnici Permira i Warburg Pincus stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnicima Smith & Williamson i Tilney. Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Permira je investicijsko društvo koje brojnim investicijskim fondovima pruža usluge upravljanja ulaganjima. |
| --- | --- |

—

Permira je investicijsko društvo koje brojnim investicijskim fondovima pruža usluge upravljanja ulaganjima.

| — | Warburg Pincus je globalno društvo za kapitalna ulaganja sa sjedištem u New Yorku. Portfeljna društva poduzetnika Warburg Pincus djeluju u nizu sektora, uključujući sektor energije, financijskih usluga, zdravstvene skrbi, industrijskih i poslovnih usluga te tehnologije, medija i telekomunikacija. |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus je globalno društvo za kapitalna ulaganja sa sjedištem u New Yorku. Portfeljna društva poduzetnika Warburg Pincus djeluju u nizu sektora, uključujući sektor energije, financijskih usluga, zdravstvene skrbi, industrijskih i poslovnih usluga te tehnologije, medija i telekomunikacija.

| — | Tilney je neovisno društvo za upravljanje imovinom sa sjedištem u Londonu i uredima u cijeloj Ujedinjenoj Kraljevini. Osnovna mu je djelatnost pružanje usluga financijskog planiranja, upravljanja ulaganjima i savjetovanja privatnim klijentima. |
| --- | --- |

—

Tilney je neovisno društvo za upravljanje imovinom sa sjedištem u Londonu i uredima u cijeloj Ujedinjenoj Kraljevini. Osnovna mu je djelatnost pružanje usluga financijskog planiranja, upravljanja ulaganjima i savjetovanja privatnim klijentima.

| — | Smith & Williamson je neovisno društvo za financijske i stručne usluge sa sjedištem u Londonu i uredima u cijeloj Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj. Smith & Williamson pruža stručne, financijske i usluge upravljanja ulaganjima fizičkim i pravnim osobama. |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson je neovisno društvo za financijske i stručne usluge sa sjedištem u Londonu i uredima u cijeloj Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj. Smith & Williamson pruža stručne, financijske i usluge upravljanja ulaganjima fizičkim i pravnim osobama.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Wiliamson

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 7.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 223/20

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 223/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Casciotta d’Urbino”

EU br.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.07.2018.

ZOI (X) ZOZP ()

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Consorzio di Tutela Casciotta d’Urbino DOP (konzorcij za zaštitu ZOI-ja „Casciotta d’Urbino”), Via Corbara, 81 – 61030 Colli Metauro (Pesaro e Urbino, Italia), tel. +39 0721879832, faks +39 0721879807; e-pošta casciottadiurbino@.it

Konzorcij za zaštitu ZOI-ja „Casciotta d’Urbino” osnovali su proizvođači sira „Casciotta d’Urbino”. On je ovlašten za podnošenje zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. Uredbe Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku br. 12511 od 14. listopada 2013.

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☒

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☒

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezanost |
| --- | --- |

☐

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo: mijenjaju se članci specifikacije te umeću članci o označivanju i nadzornom tijelu |
| --- | --- |

☒

Ostalo: mijenjaju se članci specifikacije te umeću članci o označivanju i nadzornom tijelu

4.   Vrsta izmjena

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5.   Izmjene

ZOI „Casciotta d’Urbino” registriran je u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 u skladu s postupkom utvrđenim u članku 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92.

Pojedinosti o ZOI-ju u trenutku objavljivanja mogu se pronaći u Uredbi Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku od 4. kolovoza 1993., u sažetku i izvješću na pet stranica.

Ova se izmjena stoga sastoji od uključivanja svih pojedinosti sadržanih u tim različitim dokumentima u specifikaciju proizvoda, nakon čega će biti usklađena s Uredbom.

Opis proizvoda

Izmjena je povezana s člankom 2. specifikacije (Uredba Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku od 4. kolovoza 1995.), sada točka 3.2 jedinstvenog dokumenta.

| — | Gornja granica visine koluta sira povećava se. |
| --- | --- |

—

Gornja granica visine koluta sira povećava se.

Sadašnji tekst glasi:

„Visina koluta sira od 5 cm do 7 cm.”

Treba ga zamijeniti sljedećim:

„Visina koluta sira od 5 cm do 9 cm.”

Kako se pregledima tijekom godina pokazalo, visina koluta sira može biti veća od 7 cm, koliko je navedeno u sadašnjoj specifikaciji, dok zahtjevi povezani s promjerom i težinom ostaju nepromijenjeni.

Dimenzije je potrebno ispraviti kako se ne bi moglo utvrditi da sirevi ne ispunjavaju zahtjeve zbog pogreške počinjene pri sastavljanju specifikacije proizvoda, s obzirom na to da dostupni podaci nisu u potpunosti predstavljali prave okolnosti proizvodnje sira „Casciotta d’Urbino”.

| — | Dodaje se sljedeća rečenica:

  „Za premazivanje površine sireva mogu se koristiti sve tvari koje su dopuštene primjenjivim pravilima. Ta vanjska površina (kora) nije jestiva.” |
| --- | --- |

—

Dodaje se sljedeća rečenica:

„Za premazivanje površine sireva mogu se koristiti sve tvari koje su dopuštene primjenjivim pravilima. Ta vanjska površina (kora) nije jestiva.”

Premda ta praksa, koju koriste neki proizvođači sira, nije zabranjena sadašnjom specifikacijom, čini se preporučljivim dodati ovo izričito upućivanje.

Zemljopisno područje

Zemljopisno područje

Zemljopisno područje prilagođeno je kako bi odražavalo administrativne promjene prema kojima neke općine pripadaju pokrajini Rimini. Članak 1. specifikacije (Uredba Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku od 4. kolovoza 1995.), točka (f) sažetka, točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Sadašnji tekst glasi:

„Sir ‚Casciotta d’Urbino’ proizvodi se i dozrijeva u pokrajini Pesaro e Urbino, iz koje potječe i mlijeko koje se koristi.”

Treba ga zamijeniti sljedećim:

„Sir ‚Casciotta d’Urbino’ proizvodi se i dozrijeva u pokrajini Pesaro e Urbino te u općinama Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo i Pennabilli u pokrajini Rimini. Iz tog područja potječe i mlijeko koje se koristi.”

Samo zemljopisno područje nije se promijenilo, ali neke općine koje su bile dio pokrajine Pesaro e Urbino kada je oznaka izvornosti registrirana sada pripadaju pokrajini Rimini.

Dokaz o podrijetlu

Dokaz o podrijetlu

Dodaje se poseban članak o dokazu o podrijetlu koji nije naveden u sadašnjoj specifikaciji.

Taj članak glasi kako slijedi:

„Članak 4.

Dokaz o podrijetlu

Svaka se faza proizvodnog postupka nadzire, a svi ulazni i izlazni elementi evidentiraju. Time se jamči sljedivost proizvoda kojoj se doprinosi i navođenjem poljoprivrednika, proizvođača sireva, objekata za dozrijevanje sira te subjekata koji režu sir na komade i pakiraju ga u registrima koje vode nadzorna tijela te se osigurava da se sve proizvedene količine odmah navedu. Svi pojedinci i subjekti upisani u registrima podliježu kontrolama nadzornog tijela u skladu s uvjetima specifikacije i relevantnog plana inspekcijskog nadzora.”

Umetanjem informacija o dokazu o podrijetlu specifikacija proizvoda uskladit će se s Uredbom (EU) br. 1151/2012.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

| — | Prvi stavak članka 2. specifikacije proizvoda izmijenjen je uklanjanjem:






  — | opisa sira kao „polukuhanog sira”, |
| --- | --- | --- |

—

Prvi stavak članka 2. specifikacije proizvoda izmijenjen je uklanjanjem:

—

opisa sira kao „polukuhanog sira”,

| — | riječi „iz dvije mužnje”. |
| --- | --- |

—

riječi „iz dvije mužnje”.

Sadašnji tekst:

„‚Casciotta d’Urbino’ polukuhani je sir proizveden od 70–80 % punomasnog ovčjeg mlijeka, dok preostalih 20–30 % čini punomasno kravlje mlijeko iz dvije mužnje koje potječe iz područja opisanog u članku 3.”

zamjenjuje se sljedećim:

„‚Casciotta d’Urbino’ sir je proizveden od 70–80 % punomasnog ovčjeg mlijeka, dok preostalih 20–30 % čini punomasno kravlje mlijeko koje potječe iz područja opisanog u članku 3.”

Riječ „polukuhani” uklonjena je jer sir „Casciotta d’Urbino” ne ispunjava zahtjeve prema kojima bi ga se definiralo kao „polukuhani sir” (formaggio a pasta semicotta) u najviše rabljenim klasifikacijama proizvoda. Tijekom godina ta je definicija uzrokovala određene probleme u kontrolnoj fazi. Brisanjem tog izraza stoga se ispravlja netočnost sadašnje specifikacije i ne mijenja se posebnost značajki proizvoda.

Uklanjanje upućivanja na dvije mužnje odražava potrebu za uvođenjem mogućnosti korištenja robotiziranih sustava za mužnju.

Kako su godine ispitivanja pokazale, provjera ispunjava li sir propisani omjer masnoće i kazeina dovoljna je kako bi se zajamčilo da ima značajke utvrđene u specifikaciji proizvoda. Upotreba robotiziranih sustava za mužnju ne utječe na svojstva mlijeka u tehničkom ili znanstvenom smislu, a standardi dobrobiti životinja povećani su.

| — | Pojedinosti o pasminama stoke i njihovoj prehrani, koje su do sada bile navedene samo u dokumentima konzorcija za zaštitu „Casciotta d’Urbino”, uključit će se u specifikaciju. |
| --- | --- |

—

Pojedinosti o pasminama stoke i njihovoj prehrani, koje su do sada bile navedene samo u dokumentima konzorcija za zaštitu „Casciotta d’Urbino”, uključit će se u specifikaciju.

Popis pasmina na koje se upućuje u spisu predanom za registraciju naziva „Casciotta d’Urbino” zapravo je potrebno smatrati reprezentativnim, a ne iscrpnim popisom pasmina ovaca koje su bile prisutne na posjedima u vrijeme registracije.

U dokumentaciji uz zahtjev za registraciju koja se nalazi u spisima Komisije ne spominju se pasmine goveda, premda se spominju sljedeće pasmine ovaca: sarda, sopravvissana, gentile di puglia, vissana, merino.

U sveobuhvatnijim i detaljnijim dokumentima udruženja proizvođača upućuje se na sljedeće

pasmine ovaca: sarda, sopravvissana, gentile di puglia, merino, comisana, massese, vissana, cornella white, fabrianese, pinzirita te njihove križance,

pasmine goveda: frisona italiana, bruna italiana, pezzata rossa italiana, jersey te njihove križance.

U skladu s tim, cjelovit popis pasmina ovaca i goveda čije se mlijeko koristi u proizvodnji sira „Casciotta d’Urbino” dodaje se specifikaciji u obliku predloženog teksta.

Predloženo je i da se dodaju sljedeće pasmine ovaca: delle langhe, lacuane i assaf.

Dodavanje prethodno navedenih pasmina opravdano je njihovom prilagodljivošću na polučvrste nastambe. Već desetak godina poljoprivrednici su meta čestih i štetnih napada vukova iz okolnog područja, čak i tijekom dana. Zbog toga su poljoprivrednici bili prisiljeni skratiti vrijeme ispaše i dati prednost pasminama koje su bolje prilagođene boravku u nastambama ako za to bude potrebe.

Novi tekst koji se umeće glasi kako slijedi:

„Pasmine ovaca sljedeće su: sarda, sopravvissana, gentile di puglia, merino, comisana, massese, vissana, cornella white, fabrianese, delle langhe, lacaune, assaf, pinzirita te njihovi križanci.

Kravlje mlijeko dobiva se od pasmina frisona italiana, bruna italiana, pezzata rossa italiana, jersey te njihovih križanaca.”

Kad je riječ o hrani za životinje, tekst glasi:

„Stoku se može držati u nastambama ili na pašnjaku.

Najmanje 50 % osnovne hrane mliječnih krava, koju čini krmivo (svježe ili sušeno) i koncentrirana ili nekoncentrirana hrana za životinje, mora potjecati iz područja podrijetla utvrđenog u članku 3. i daje se kravama u laktaciji ili zasušenim kravama, kao i kravama starijima od sedam mjeseci. U dnevnom obroku najmanje 75 % suhe tvari krmiva treba potjecati od hrane proizvedene na području proizvodnje mlijeka koje je utvrđeno u članku 3. Dopuštena su krmiva: svježe krmivo koje potječe iz trajnih ili privremenih travnjaka, krmne sorte, sijeno dobiveno sušenjem na polju krmnih sorti, slama od žitarica, siliranih, u komadićima, prosušeno sijeno. Dopuštena hrana za životinje: žitarice i proizvodi dobiveni od njih, pogače od kukuruza, poluuljarice i proizvodi dobiveni od njih, gomolji i korijeni, suho krmivo, proizvodi dobiveni proizvodnjom šećera kao što su melasa i/ili proizvodi dobiveni isključivo od tehnoloških dodataka i pojačivača arome do najviše 2,5 % suhe tvari dnevnog obroka. Druga dopuštena hrana: suho sjeme mahunarki i rogača i proizvodi dobiveni od njih, masti, mineralne soli dopuštene u skladu sa zakonskim propisima na snazi i aditivi kao što su vitamini, elementi u tragovima, aminokiseline, aromatične tvari, antioksidansi dopušteni u skladu sa zakonskim propisima na snazi, s time da su dopušteni samo prirodni antioksidansi i aromatične tvari ili oni jednaki prirodnima. Dopuštena je upotreba inaktiviranih kvasaca.

Osnovnu hranu ovaca čini krmivo (svježe ili konzervirano), koncentrirana i/ili nekoncentrirana hrana za životinje, od koje najmanje 50 % mora potjecati iz područja podrijetla koje je utvrđeno u članku 3. U dnevnom obroku najmanje 75 % suhe tvari krmiva treba potjecati od hrane proizvedene na području proizvodnje mlijeka koje je utvrđeno u članku 3.

Krmivo za obje vrste životinja ne potječe u cijelosti sa zemljopisnog područja jer ono zbog postupnog napuštanja poljoprivrede te zemljopisnih i klimatskih uvjeta trenutačno nije, a ne može se očekivati ni da će u budućnosti biti, u mogućnosti u cijelosti zadovoljiti potrebe poljoprivrednih gospodarstava za hranom za životinje. Budući da ne postoji mogućnost da ga se zamijeni drugim krmivom visoke kvalitete iz toga područja, nužno je dopustiti upotrebu krmiva, koncentrata i dopunske krmne smjese koja potječe izvan granica toga područja. To su proizvodi s visokim stopama razgradivosti i topivosti (hrana s veličinom čestica manjom od 0,8 cm), koji osiguravaju energiju (koju uglavnom čine rezervni ugljikohidrati kao što je škrob) i lako dostupne bjelančevine za mikrobiom. Budući da je njihova uloga ograničena fiziološkom funkcijom podupiranja mikrobioma, oni nemaju nikakav utjecaj na svojstva mlijeka i sira „Casciotta d’Urbino”. Unos bogatog osnovnog obroka koji se temelji na krmivu, s najmanje 75 % suhe tvari krmiva u dnevnom obroku proizvedenom na tom području, doprinosi kemijskim i osjetilnim svojstvima sirovine i gotovog proizvoda. To je stoga ključna poveznica između sirovina, gotovog proizvoda i područja.”

Ovom se izmjenom odgovara na potrebu da se specifikacija proizvoda uskladi s Uredbom (EU) br. 1151/2012.

| — | Izmjena članka 2. točke (a) sadašnje specifikacije: |
| --- | --- |

—

Izmjena članka 2. točke (a) sadašnje specifikacije:

u ovom se članku sada navodi da mlijeko može biti sirovo ili pasterizirano. Dopušta se i mogućnost korištenja starter kultura. Preformulirana je i rečenica kojom se opisuje faza nakon cijeđenja gruša.

Sadašnji tekst glasi:

„Ovčje i kravlje mlijeko gruša se na oko 35 °C pomoću tekućeg sirila i/ili sirila u prahu. Sireve se mora ručno prešati u odgovarajućim kalupima s pomoću karakteristične tehnike.”

Treba ga zamijeniti sljedećim:

„Sirovo ili pasterizirano ovčje i kravlje mlijeko gruša se na oko 35 °C s pomoću tekućeg sirila i/ili sirila u prahu. Dopušteno je korištenje starter kultura. Gruše se moraju staviti u odgovarajuće kalupe kako bi se procijedila sirutka.”

Budući da se u sadašnjoj specifikaciji ne upućuje na to mora li mlijeko biti sirovo ili toplinski obrađeno, smatralo se prikladnim točno navesti (među ostalim kako bi se omogućilo pravilno praćenje) da mlijeko može biti ili sirovo ili toplinski obrađeno. To je u proizvodnji sira „Casciotta d’Urbino” zapravo oduvijek bilo tako.

Zbog općeg poboljšavanja mikrobioloških svojstava mlijeka koje je zabilježeno posljednjih godina osjetno se smanjio broj prisutnih bakterija, što je u nekim slučajevima dovelo do problema u fazi koagulacije i dozrijevanja. Kako bi se riješilo te potencijalne probleme, specifikacija sada uključuje mogućnost korištenja mliječnih starter kultura.

| — | Izmijenjen je članak 2. točka (b). |
| --- | --- |

—

Izmijenjen je članak 2. točka (b).

Sadašnji tekst glasi:

„Proizvođači sira mogu suho soliti sireve ili izmjenjivati soljenje u salamuri i suho soljenje. Sireve se mora ostaviti da zriju od 20 do 30 dana na temperaturi od 10 °C do 14 °C te vlažnosti od 80 % do 90 %, ovisno o veličini.”

Treba ga zamijeniti sljedećim:

„Soljenje: proizvođači sira mogu sir suho soliti ili ga soliti u salamuri. Sireve se mora ostaviti da zriju od 15 do 30 dana na temperaturi od 8 °C do 14 °C te vlažnosti od 80 % do 90 %, ovisno o veličini.”

Opis metoda soljenja preformuliran je, najmanje trajanje zrenja smanjeno je s 20 dana na 15 dana, a najmanja temperatura dozrijevanja s 10 °C na 8 °C.

Kad su proizvođači u specifikaciji koristili riječ „izmjenjivati”, namjera je bila reći da su te dvije mogućnosti „alternative”, odnosno da proizvođači sira mogu izabrati jednu od te dvije mogućnosti. Stoga je odlučeno pojednostaviti opis tih koraka proizvodnje kako bi se izbjegle pogreške u tumačenju.

Zahvaljujući tehnološkom napretku koji su proizvođači sira prihvatili tijekom godina, uključujući prilagodbe radi usklađivanja sa zakonodavstvom EU-a u području zdravlja i higijene, poboljšao se proizvodni postupak, pa se standardi utvrđeni u specifikaciji proizvoda za sir „Casciotta d’Urbino” mogu postići i u kraćem vremenu dozrijevanja.

Smanjenje temperatura dozrijevanja bilo je potrebno jer se u posljednjih nekoliko godina zahvaljujući korištenju preciznih termometara na mjestima na kojima je dozrijevao sir „Casciotta d’Urbino” ukazala potreba za preispitivanjem tog parametra kako bi se spriječila neusklađenost s proizvodom sa značajkama sira „Casciotta d’Urbino”.

Povezanost

Povezanost

Ova specifikacija uključuje i zaseban članak o povezanosti, koji se do sada pojavljivao samo u sažetku. Informacije iz točaka (d) i (f) sažetka stoga će se uključiti u specifikaciju kao članak 6., pod nazivom „Povezanost sa zemljopisnim područjem”. Dodane su i neke informacije kako je predviđeno Uredbom EU-a.

Članak koji se umeće glasi kako slijedi:

„Članak 6.

Povezanost s lokalnim područjem

Zemljopisna povezanost proizlazi iz posebnih lokalnih uvjeta tla i klimatskih uvjeta te prakse uzgoja, koji se uglavnom provodi na lokalnim pašnjacima. Racionalnim korištenjem vrlo degradiranih pašnjaka ili onih koji bi to mogli postati sprečava se prekomjerno iskorištavanje pašnjaka i poboljšavaju se njihova svojstva osiguravanjem veće ravnoteže među poljoprivrednim i šumskim zemljištem te pašnjacima. Tome doprinosi ekstenziviranje biljne proizvodnje, koje jamči održavanje poljoprivrednih i šumskih zemljišta te im pruža karakterističan sastav zbog čega mlijeko, a stoga i sir, imaju karakterističnu aromu i okus. Važni ljudski čimbenici uključuju povijesnu prisutnost sira i način na koji se širio definiranim područjem.

Konkretno, ovce i goveda uzgajaju se još od 1500. godine. Tadašnjem uzgoju u prilog je išla politika vojvoda Montefeltra i Roverea, kojom su se ograničavale prakse sezonskog premještanja na njihovim posjedima.

Brojni dokazi iz renesanse svjedoče o povijesnoj prisutnosti sira na definiranom području.

Posebnost proizvoda proizlazi iz njegove veličine, težine i visine koluta, koji su usko povezani s upotrebom kalupa od terakote i keramike sa zatvorenim, ispupčenim dnom i rupicom za cijeđenje sirutke, što je tipično za područje Urbanije.

Još jedna posebna značajka jest sastav mješavine mlijeka koja se koristi za proizvodnju sira (70 % ovčjeg mlijeka i 30 % kravljeg mlijeka).

Prakse proizvodnje, stoljetne tradicije te snažni klimatski i okolišni uvjeti ovom proizvodu daju posebne organoleptičke i komercijalne značajke. Sir ‚Casciotta d’Urbino’ ima tanku koru koja nakon zrenja tipično poprimi slamnatožutu boju. Sirno tijesto narezanog sira blijedo je slamnatožute boje, meke i mrvičaste teksture i odlikuje se blago raspršenim rupama (poznate kao buchini, nastaju zbog prirodne proizvodnje plina). Budući da sir ,Casciotta d’Urbino’ nije zreo, zadržava okuse tipične za svježe mlijeko, što je posebno očito u njegovu svježem i aromatičnom mirisu. Sir ,Casciotta d’Urbino’ slatkog je, punog i ugodno kiselog okusa, tipičnog za ovčje i kravlje mlijeko.”

Označivanje

Označivanje

Proširuje se članak o označivanju i stavljanju proizvoda na tržište (članak 3. važeće specifikacije, članak 8. predložene specifikacije). Specifikacije u pogledu logotipa oznake izvornosti, koje su do sada bile opisane u prilogu, sada će biti uključene u tekst specifikacije proizvoda.

Sadašnji tekst glasi kako slijedi:

„Kada se stavlja u prodaju, sir s oznakom izvornosti ‚Casciotta d’Urbino’ mora biti označen logotipom prikazanim u Prilogu A (sastavni dio ove Uredbe), čime se jamči da ispunjava sve relevantne pravne zahtjeve.”

Zamjenjuje se sljedećim:

Sirevi s oznakom izvornosti „Casciotta d’Urbino” stavljaju se u prodaju cijeli ili u dijelovima.

Oznaka s informacijama mora biti pričvršćena na jednu od dviju ravnih strana proizvoda koji se stavlja na tržište.

Uz logotip proizvoda, simbol EU-a i precizan opis (prema propisima Unije) te zakonski propisane informacije, na ovoj oznaci jasnim i čitljivim slovima mora biti navedeno sljedeće:

| — | „Casciotta d’Urbino”, što se ne prevodi, zatim inicijali (DOP) (ili ZOI) ili puni oblik teksta koji se može prevesti „Denominazione di Origine Protetta” (zaštićena oznaka izvornosti), |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino”, što se ne prevodi, zatim inicijali (DOP) (ili ZOI) ili puni oblik teksta koji se može prevesti „Denominazione di Origine Protetta” (zaštićena oznaka izvornosti),

| — | ime, naziv društva i adresa proizvođača sira, područje zrenja i pakiratelj. |
| --- | --- |

—

ime, naziv društva i adresa proizvođača sira, područje zrenja i pakiratelj.

Proizvod se može prodavati vakuumiran, cijeli ili u dijelovima.

Upotreba imena, naziva društava ili privatnih marki dopušta se ako nema pohvalno značenje i ako potrošača ne dovodi u zabludu. Nadalje, smiju se upotrebljavati druga istinita i provjerljiva upućivanja dopuštena trenutačno važećim zakonodavstvom, pod uvjetom da nisu protivna ciljevima i sadržaju specifikacija ovog proizvoda.

Logotip se sastoji od jednostavnog prikaza koluta sira s izrezanom četvrtinom. Sir je obojen u dvije nijanse slamnatožute (pantone 102 i pantone 100) te obrubljen plavom bojom (pantone Reflex Blue).

Ispod koluta sira nazire se crvena vrpca s dvije trake (pantone 032).

Na logotipu su polukružno ispisane riječi „Casciotta d’Urbino” (slova Futura Bold u boji pantone Reflex Blue).

Logotip se može prilagođavati različitim upotrebama.

Image 1

Ovime je članak poboljšan jer su navedene informacije koje su sveobuhvatnije i jasnije potrošačima.

Ostalo

Ostalo

| — | Dodaje se poseban članak o nazivu proizvoda koji nije naveden u sadašnjoj specifikaciji. |
| --- | --- |

—

Dodaje se poseban članak o nazivu proizvoda koji nije naveden u sadašnjoj specifikaciji.

Taj članak glasi kako slijedi:

„Članak 1.

Zaštićena oznaka izvornosti (ZOI) ‚Casciotta d’Urbino’ smije se upotrebljavati samo za sir koji ispunjava uvjete i zahtjeve utvrđene u ovoj specifikaciji proizvoda.”

| — | Dodaje se poseban članak o nadzornom tijelu koji nije naveden u sadašnjoj specifikaciji. |
| --- | --- |

—

Dodaje se poseban članak o nadzornom tijelu koji nije naveden u sadašnjoj specifikaciji.

Novi članak glasi kako slijedi:

„Članak 7.

Inspekcijski pregledi

Inspekcijski pregledi

U skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 nadzorno tijelo provjerava udovoljava li proizvod zahtjevima specifikacije.

U skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 nadzorno tijelo provjerava udovoljava li proizvod zahtjevima specifikacije.

Inspekcijske preglede radi provjere udovoljava li proizvod zahtjevima specifikacije provodi Javno tijelo za nadzor (APC) agencije Marche Food and Farming Services (ASSAM) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, faks '39 07185979, e-pošte: direzione@assam.marche.it).”

Inspekcijske preglede radi provjere udovoljava li proizvod zahtjevima specifikacije provodi Javno tijelo za nadzor (APC) agencije Marche Food and Farming Services (ASSAM) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, faks '39 07185979, e-pošte: direzione@assam.marche.it).”

Ovom se izmjenom odgovara na potrebu da se specifikacija proizvoda uskladi s Uredbom (EU) br. 1151/2012.

| — | Promijenjeni su članci specifikacije te su umetnuti članci o nadzornom tijelu, stoga je specifikacija strukturirana kako slijedi: |
| --- | --- |

—

Promijenjeni su članci specifikacije te su umetnuti članci o nadzornom tijelu, stoga je specifikacija strukturirana kako slijedi:

članak 1. Naziv, članak 2. Značajke proizvoda, članak 3. Područje proizvodnje, članak 4. Dokaz o podrijetlu, članak 5. Metoda proizvodnje, članak 6. Povezanost sa zemljopisnim područjem, članak 7. Inspekcijski pregledi, članak 8. Pakiranje i označivanje.

Ova izmjena omogućuje pročišćavanje svih informacija u specifikaciji koje su propisane Uredbom zbog čega je čitljivija.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Casciotta d’Urbino”

„Casciotta d’Urbino”

EU br.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018.

EU br.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018.

ZOI (X) ZOZP ()

ZOI (X) ZOZP ()

1.   Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Casciotta d’Urbino”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Kad se stavlja u prodaju, ZOI sir „Casciotta d’Urbino” ima sljedeće značajke:

oblik: niski cilindričan kolut sira sa zaobljenim stranama;

dimenzije: promjer 12–16 cm i visina 5–9 cm;

težina od 800 g do 1200 g, ovisno o veličini;

vanjski izgled: tanka kora, debljine oko 1 mm, na kraju postupka zrenja slamnatožute boje;

sirno tijesto: mekane i mrvičaste unutarnje teksture s blago raspršenim rupama, narezano je blijedo slamnatožute boje;

okus: blagi okus, tipičan za posebne prakse proizvodnje sira koje se koriste;

mast u suhoj tvari: ne manje od 45 %. Proizvod se koristi kao stolni sir.

Za premazivanje površine sireva mogu se koristiti sve tvari koje su dopuštene primjenjivim pravilima. Ta vanjska površina (kora) nije jestiva.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

„Casciotta d’Urbino” sir je proizveden od 70–80 % punomasnog ovčjeg mlijeka, dok preostalih 20–30 % čini punomasno kravlje mlijeko.

Dopuštene pasmine ovaca jesu: sarda, sopravvissana, gentile di puglia, merino, comisana, massese, vissana, cornella white, fabrianese, delle langhe, lacaune, assaf, pinzirita te njihovi križanci.

Kravlje mlijeko dobiva se od pasmina frisona italiana, bruna italiana, pezzata rossa italiana, jersey te njihovih križanaca.

Stoku se može držati u nastambama ili na pašnjaku.

Najmanje 50 % osnovne hrane, koju čini krmivo (svježe ili sušeno) i koncentrirana ili nekoncentrirana hrana za životinje, za hranjenje mliječnih krava, koje se daje kravama u laktaciji ili zasušenim kravama, kao i kravama starijima od sedam mjeseci, mora potjecati iz područja podrijetla koje je određeno u točki 4. U dnevnom obroku najmanje 75 % suhe tvari krmiva mora potjecati od hrane proizvedene na definiranom području proizvodnje koje je određeno u točki 4. Dopuštena su krmiva: svježe krmivo koje potječe iz trajnih ili privremenih travnjaka, krmne sorte, sijeno dobiveno sušenjem na polju krmnih sorti, slama od žitarica, siliranih, u komadićima, prosušeno sijeno. Dopuštena hrana za životinje: žitarice i proizvodi dobiveni od njih, pogače od kukuruza, poluuljarice i proizvodi dobiveni od njih, gomolji i korijeni, suho krmivo, proizvodi dobiveni proizvodnjom šećera kao što su melasa i/ili proizvodi dobiveni isključivo od tehnoloških dodataka i pojačivača arome do najviše 2,5 % suhe tvari dnevnog obroka. Druga dopuštena hrana: suho sjeme mahunarki i rogača i proizvodi dobiveni od njih, masti, mineralne soli dopuštene u skladu sa zakonskim propisima na snazi i aditivi kao što su vitamini, elementi u tragovima, aminokiseline, aromatične tvari, antioksidansi dopušteni u skladu sa zakonskim propisima na snazi, s time da su dopušteni samo prirodni antioksidansi i aromatične tvari ili oni jednaki prirodnima. Dopuštena je upotreba inaktiviranih kvasaca.

Najmanje 50 % osnovne hrane – krmivo (svježe ili konzervirano), koncentrirana i/ili nekoncentrirana hrana za životinje – koja se daje ovcama mora potjecati iz definiranog zemljopisnog područja. U dnevnom obroku najmanje 75 % suhe tvari krmiva treba potjecati od hrane proizvedene na području proizvodnje mlijeka koje je određeno u točki 4.

Krmivo za obje vrste životinja ne potječe u cijelosti sa zemljopisnog područja jer ono zbog postupnog napuštanja poljoprivrede te zemljopisnih i klimatskih uvjeta trenutačno nije, a ne može se očekivati ni da će u budućnosti biti, u mogućnosti u cijelosti zadovoljiti potrebe poljoprivrednih gospodarstava za hranom za životinje. Budući da ne postoji mogućnost da ga se zamijeni drugim krmivom visoke kvalitete iz toga područja, nužno je dopustiti upotrebu krmiva, koncentrata i dopunske krmne smjese koja potječe izvan granica toga područja. To su proizvodi s visokim stopama razgradivosti i topivosti (hrana s veličinom čestica manjom od 0,8 cm), koji osiguravaju energiju (koju uglavnom čine rezervni ugljikohidrati kao što je škrob) i lako dostupne bjelančevine za mikrobiom. Budući da je njihova uloga ograničena fiziološkom funkcijom podupiranja mikrobioma, oni nemaju nikakav utjecaj na svojstva mlijeka i sira „Casciotta d’Urbino”. Unos bogatog osnovnog obroka koji se temelji na krmivu, s najmanje 75 % suhe tvari krmiva u dnevnom obroku proizvedenom na tom području, doprinosi kemijskim i osjetilnim svojstvima sirovine i gotovog proizvoda. To je stoga ključna poveznica između sirovina, gotovog proizvoda i područja.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnog postupka (uzgoj goveda, mužnja, proizvodnja sira i zrenje) moraju se provoditi na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sirevi s oznakom izvornosti „Casciotta d’Urbino” stavljaju se u prodaju cijeli ili u dijelovima. Proizvod se može prodavati vakuumiran, cijeli ili u dijelovima.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Oznaka s informacijama mora biti pričvršćena na jednu od dviju ravnih strana proizvoda koji se stavlja na tržište.

Uz logotip proizvoda, simbol EU-a i precizan opis (prema propisima Unije) te zakonski propisane informacije, na ovoj oznaci jasnim i čitljivim slovima mora biti navedeno sljedeće:

| — | „Casciotta d’Urbino”, što se ne prevodi, zatim inicijali (DOP) (ili ZOI) ili puni oblik teksta koji se može prevesti „Denominazione di Origine Protetta” (zaštićena oznaka izvornosti), |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino”, što se ne prevodi, zatim inicijali (DOP) (ili ZOI) ili puni oblik teksta koji se može prevesti „Denominazione di Origine Protetta” (zaštićena oznaka izvornosti),

| — | ime, naziv društva i adresa proizvođača sira, područje zrenja i pakiratelj. |
| --- | --- |

—

ime, naziv društva i adresa proizvođača sira, područje zrenja i pakiratelj.

Upotreba imena, naziva društava ili privatnih marki dopušta se ako nema pohvalno značenje i ako potrošača ne dovodi u zabludu. Nadalje, smiju se upotrebljavati druga istinita i provjerljiva upućivanja dopuštena trenutačno važećim zakonodavstvom, pod uvjetom da nisu protivna ciljevima i sadržaju specifikacija ovog proizvoda.

Logotip se sastoji od jednostavnog prikaza koluta sira s izrezanom četvrtinom. Sir je obojen u dvije nijanse slamnatožute (pantone 102 i pantone 100) te obrubljen plavom bojom (pantone Reflex Blue).

Ispod koluta sira nazire se crvena vrpca s dvije trake (pantone 032).

Na logotipu su polukružno ispisane riječi „Casciotta d’Urbino” (slova Futura Bold u boji pantone Reflex Blue).

Logotip se može prilagođavati različitim upotrebama.

Image 2

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Sir ‚Casciotta d’Urbino’ proizvodi se i dozrijeva u pokrajini Pesaro e Urbino te u općinama Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo i Pennabilli u pokrajini Rimini. Iz tog područja potječe i mlijeko koje se koristi.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zemljopisna povezanost proizlazi iz posebnih lokalnih uvjeta tla i klimatskih uvjeta te prakse uzgoja, koji se uglavnom provodi na lokalnim pašnjacima. Racionalnim korištenjem vrlo degradiranih pašnjaka ili onih koji bi to mogli postati sprečava se prekomjerno iskorištavanje pašnjaka i poboljšavaju se njihova svojstva osiguravanjem veće ravnoteže među poljoprivrednim i šumskim zemljištem te pašnjacima. Tome doprinosi ekstenziviranje biljne proizvodnje, koje jamči održavanje poljoprivrednih i šumskih zemljišta te im pruža karakterističan sastav, zbog čega mlijeko, a stoga i sir, imaju karakterističnu aromu i okus. Važni ljudski čimbenici uključuju povijesnu prisutnost sira i način na koji se širio definiranim područjem.

Konkretno, ovce i goveda uzgajaju se još od 1500. godine. Tadašnjem uzgoju u prilog je išla politika vojvoda Montefeltra i Roverea, kojom su se ograničavale prakse sezonskog premještanja na njihovim posjedima.

Brojni dokazi iz renesanse svjedoče o povijesnoj prisutnosti sira na definiranom području.

Posebnost proizvoda proizlazi iz njegove veličine, težine i visine koluta, koji su usko povezani s upotrebom kalupa od terakote i keramike sa zatvorenim, ispupčenim dnom i rupicom za cijeđenje sirutke, što je tipično za područje Urbanije.

Još jedna posebna značajka jest sastav mješavine mlijeka koja se koristi za proizvodnju sira (70 % ovčjeg mlijeka i 30 % kravljeg mlijeka).

Prakse proizvodnje, stoljetne tradicije te snažni klimatski i okolišni uvjeti ovom proizvodu daju posebne organoleptičke i komercijalne značajke. Sir „Casciotta d’Urbino” ima tanku koru koja nakon zrenja tipično poprimi slamnatožutu boju. Sirno tijesto narezanog sira blijedo je slamnatožute boje, meke i mrvičaste teksture i odlikuje se blago raspršenim rupama (poznate kao buchini, nastaju zbog prirodne proizvodnje plina). Budući da sir „Casciotta d’Urbino” nije zreo, zadržava okuse tipične za svježe mlijeko, što je posebno očito u njegovu svježem i aromatičnom mirisu. Sir „Casciotta d’Urbino” slatkog je, punog i ugodno kiselog okusa, tipičnog za ovčje i kravlje mlijeko.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Potpuni tekst specifikacije proizvoda dostupan je na http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” („Kvaliteta”) (u gornjem desnom kutu zaslona) i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” („Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”) (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 7.7.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 223/31

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 223/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Peperone di Senise”

EU br.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019.

ZOI () ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP

Contrada Mercato CO Casa Comunale, Snc

85038 Senise (pokrajina Potenza)

ITALIJA

info@peperonediseniseigp.it

Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP (Udruženje za zaštitu ZOZP-a „Peperone di Senise”) ovlašteno je podnijeti zahtjev za izmjenu na temelju članka 13. stavka 1. Odluke br. 12511 Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku od 14. listopada 2013.

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☒ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☒

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☐

Zemljopisno područje

| ☐ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☐

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezanost |
| --- | --- |

☐

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☐ | Ostalo [navesti] |
| --- | --- |

☐

Ostalo [navesti]

4.   Vrsta izmjena

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

Naziv proizvoda

Naziv „Peperone di Senise” trebalo bi promijeniti u „Peperoni di Senise”.

U točki 3. sažetka od 25. ožujka 1996. upisan je naziv „Peperone di Senise” umjesto naziva „Peperoni di Senise” koji se navodi u točki (f) sažetka i u cijeloj specifikaciji proizvoda kao naziv koji je Italija podnijela 1996. u okviru postupka registracije utvrđenog u članku 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92.

Izmjenom se želi osigurati dosljednost tih dvaju dokumenata te izbjeći zabune u pogledu točnog naziva kojim se opisuje proizvod.

Opis proizvoda

Članak 6. specifikacije proizvoda

| 1. | „Boja kad je paprika spremna za prodaju” za predmetne tri vrste paprike („šiljata”, „kratka” i „zakrivljena”):






  — | zelena; |
| --- | --- | --- |

1.

—

zelena;

| — | ljubičastocrvena; |
| --- | --- |

—

ljubičastocrvena;

mijenja se kako slijedi:

„Boja kad je paprika spremna za prodaju: od zelene do ljubičastocrvene;”

Izmjenom se uzimaju u obzir postupne promjene boje paprike od zelene do crvene do kojih dolazi tijekom postupka dozrijevanja.

| 2. | Rečenica:
  „Sušeni proizvod mora se prezentirati:






  — | u nizovima (‚serte’)/vijencima (‚collane’) različite duljine od 1,5 do 2,0 m, pri čemu se plodovi (istog oblika kao svježe paprike) slažu u obliku spirale, a svaka se paprika postavlja pod kutom od oko 120 °u odnosu na sljedeću. Sadržaj vode ne smije biti veći od 10–12 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje.” |
| --- | --- | --- |

2.

„Sušeni proizvod mora se prezentirati:

—

u nizovima (‚serte’)/vijencima (‚collane’) različite duljine od 1,5 do 2,0 m, pri čemu se plodovi (istog oblika kao svježe paprike) slažu u obliku spirale, a svaka se paprika postavlja pod kutom od oko 120 °u odnosu na sljedeću. Sadržaj vode ne smije biti veći od 10–12 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje.”

mijenja se kako slijedi:

„Sušeni proizvod mora se prezentirati:

u nizovima (‚serte’)/vijencima (‚collane’) različite duljine od najviše 2,0 m, pri čemu se plodovi (istog oblika kao svježe paprike) slažu u obliku spirale, a svaka se paprika postavlja pod određenim kutom u odnosu na sljedeću. Sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje.”

Izmjena je potrebna kako bi se proizvod mogao stavljati na tržište u nizovima/vijencima kraćima (duljine manje od 1,5 metara) od onih koji su trenutačno propisani kako bi se zadovoljili posebni zahtjevi tržišta.

Sadržaj vode morao se povećati jer umjetno sušenje nije dopušteno, kako je navedeno u specifikaciji proizvoda. Međutim, zbog klimatskih uvjeta u određenim se razdobljima tijekom godine ne može zadržati razina vlage od 12 %, što znači da se proizvod ne bi mogao certificirati iako je proizveden u skladu sa zahtjevima iz specifikacije proizvoda.

| 3. | Sušeni proizvod sada se može prodavati i kako slijedi:
  U obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, pri čemu sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje.
  Izmjenom se omogućuje prodaja paprike „Peperoni di Senise” u obliku pojedinačnih plodova ili bez stabljike ili sjemenki. Izmjenom se nastoji ispuniti zahtjeve potrošača koji proizvod radije kupuju u pakiranjima s pojedinačnim plodovima nego u obliku vijenaca/nizova. |
| --- | --- |

3.

U obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, pri čemu sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje.

Izmjenom se omogućuje prodaja paprike „Peperoni di Senise” u obliku pojedinačnih plodova ili bez stabljike ili sjemenki. Izmjenom se nastoji ispuniti zahtjeve potrošača koji proizvod radije kupuju u pakiranjima s pojedinačnim plodovima nego u obliku vijenaca/nizova.

| 4. | Rečenica:
  „u obliku sitnog ‚praha’ koji se proizvodi mljevenjem sušenih paprika koje su prethodno zagrijane u pećnici da bi se uklonio višak vlage.”
  zamjenjuje se sljedećim tekstom:
  „u drobljenom obliku, proizveden od sušenih paprika koje se prethodno mogu zagrijati u pećnici da bi se uklonio višak vlage.”
  Rečenica je preformulirana da bi se uključila proizvodnja paprike „Peperoni di Senise” koja je grublje mljevena od praha koji je trenutačno propisan kako bi se zadovoljili posebni zahtjevi tržišta. |
| --- | --- |

4.

„u obliku sitnog ‚praha’ koji se proizvodi mljevenjem sušenih paprika koje su prethodno zagrijane u pećnici da bi se uklonio višak vlage.”

zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„u drobljenom obliku, proizveden od sušenih paprika koje se prethodno mogu zagrijati u pećnici da bi se uklonio višak vlage.”

Rečenica je preformulirana da bi se uključila proizvodnja paprike „Peperoni di Senise” koja je grublje mljevena od praha koji je trenutačno propisan kako bi se zadovoljili posebni zahtjevi tržišta.

Točka 3. podtočka (b) sažetka

| 5. | Sljedeći tekst:
  „Riječ je o iznimno otpornoj biljci koja se dobro prilagodila pedološkim i klimatskim uvjetima u Italiji, posebno na njezinu jugu, iako ovisi o dostupnosti vode.”
  premješten je u odgovarajući odjeljak jedinstvenog dokumenta (točka 5.). |
| --- | --- |

5.

„Riječ je o iznimno otpornoj biljci koja se dobro prilagodila pedološkim i klimatskim uvjetima u Italiji, posebno na njezinu jugu, iako ovisi o dostupnosti vode.”

premješten je u odgovarajući odjeljak jedinstvenog dokumenta (točka 5.).

| 6. | Sljedeći tekst:
  „Plod paprike Senise odlikuje se tankom stijenkom i malim sadržajem vode u perikarpu, što omogućuje brzo sušenje primjenom prirodne metode izravnog izlaganja sunčevoj svjetlosti.”
  mijenja se kako slijedi:
  „Paprike ,‚Peperoni di Senise’ odlikuju se tankom stijenkom i malim sadržajem vode u perikarpu, što omogućuje brzo sušenje primjenom prirodne metode neizravnog izlaganja sunčevoj svjetlosti ili smještaja u prozračenim prostorijama.”
  Upućivanje na „plod paprike Senise” pojašnjeno je konkretnim navođenjem naziva „Peperoni di Senise”, a jedinstveni dokument usklađen je s izmjenom članka 4. stavka 4. odjeljka specifikacije proizvoda o „Postupku prerade”. Izmjenom se uzimaju u obzir postupci prirodnog sušenja proizvoda, a namijenjena je sprječavanju oštećenja iznimno tanke i osjetljive kože paprike izravnim izlaganjem sunčevoj svjetlosti. |
| --- | --- |

6.

„Plod paprike Senise odlikuje se tankom stijenkom i malim sadržajem vode u perikarpu, što omogućuje brzo sušenje primjenom prirodne metode izravnog izlaganja sunčevoj svjetlosti.”

mijenja se kako slijedi:

„Paprike ,‚Peperoni di Senise’ odlikuju se tankom stijenkom i malim sadržajem vode u perikarpu, što omogućuje brzo sušenje primjenom prirodne metode neizravnog izlaganja sunčevoj svjetlosti ili smještaja u prozračenim prostorijama.”

Upućivanje na „plod paprike Senise” pojašnjeno je konkretnim navođenjem naziva „Peperoni di Senise”, a jedinstveni dokument usklađen je s izmjenom članka 4. stavka 4. odjeljka specifikacije proizvoda o „Postupku prerade”. Izmjenom se uzimaju u obzir postupci prirodnog sušenja proizvoda, a namijenjena je sprječavanju oštećenja iznimno tanke i osjetljive kože paprike izravnim izlaganjem sunčevoj svjetlosti.

| 7. | Sljedeći tekst:
  „Prerađeni proizvod prodaje se u ‚nizovima’ ili ‚vijencima’ plodova sušenih na suncu ili u obliku sitnog ‚praha’ dobivenog mljevenjem sušenih plodova.
  mijenja se kako slijedi:
  „Prerađeni proizvod prodaje se:






  — | u nizovima (‚serte’)/vijencima (‚collane’) različite duljine od najviše 2 m, pri čemu se plodovi (istih morfoloških značajki kao svježe paprike Senise) slažu u obliku spirale, a svaka se paprika postavlja pod određenim kutom u odnosu na sljedeću. Sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a plodovi moraju biti tamne ljubičastocrvene boje, |
| --- | --- | --- |

7.

„Prerađeni proizvod prodaje se u ‚nizovima’ ili ‚vijencima’ plodova sušenih na suncu ili u obliku sitnog ‚praha’ dobivenog mljevenjem sušenih plodova.

mijenja se kako slijedi:

„Prerađeni proizvod prodaje se:

—

u nizovima (‚serte’)/vijencima (‚collane’) različite duljine od najviše 2 m, pri čemu se plodovi (istih morfoloških značajki kao svježe paprike Senise) slažu u obliku spirale, a svaka se paprika postavlja pod određenim kutom u odnosu na sljedeću. Sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a plodovi moraju biti tamne ljubičastocrvene boje,

| — | u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, pri čemu sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje, |
| --- | --- |

—

u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, pri čemu sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje,

| — | u mljevenom obliku, proizveden od sušenih paprika koje su prethodno zagrijane u pećnici da bi se uklonio višak vlage.” |
| --- | --- |

—

u mljevenom obliku, proizveden od sušenih paprika koje su prethodno zagrijane u pećnici da bi se uklonio višak vlage.”

Jedinstveni dokument usklađen je s izmjenom zadnjeg odlomka članka 6. specifikacije proizvoda.

Metoda proizvodnje

Članak 4.

8.   Sljedeća razdoblja sjetve i presađivanja:

„Sjetva

razdoblje: od zadnjih deset dana veljače do drugog desetodnevnog razdoblja u ožujku;

Presađivanje

razdoblje: od drugog desetodnevnog razdoblja u svibnju do prvih deset dana lipnja;”

mijenjaju se kako slijedi:

„Sjetva

razdoblje: veljača – ožujak

Presađivanje

razdoblje: svibanj – lipanj;”

Izmjene razdoblja sjetve i presađivanja povezane su s klimatskim promjenama do kojih je došlo s vremenom. Trebalo bi napomenuti da te promjene ne utječu na organoleptička svojstva.

9.   Sljedeća rečenica o metodi presađivanja:

| „– | u rupe napravljene drvenim kolčićem za sađenje;” |
| --- | --- |

„–

u rupe napravljene drvenim kolčićem za sađenje;”

mijenja se i glasi:

| „– | u rupe napravljene drvenim kolčićem za sađenje ili drugim prikladnim alatom za presađivanje:” |
| --- | --- |

„–

u rupe napravljene drvenim kolčićem za sađenje ili drugim prikladnim alatom za presađivanje:”

Mogućnost primjene inovativnih tehnika za presađivanje dodana je kako bi se dobio proizvod iste kvalitete, čime se znatno smanjuju poteškoće koje može prouzrokovati ručno presađivanje, a nema utjecaja na kvalitetu samog proizvoda.

10.   Sljedeći zahtjevi u pogledu razmaka između biljaka:

| „– | jednostruki red: redovi duljine od 25 do 30 cm, pri čemu se između redova ostavlja razmak od 70 do 80 cm, |
| --- | --- |

„–

jednostruki red: redovi duljine od 25 do 30 cm, pri čemu se između redova ostavlja razmak od 70 do 80 cm,

| – | dvostruki redovi: redovi duljine 35 cm, pri čemu se između redova u dvostrukom redu ostavlja razmak od 35 cm, a između dva dvostruka reda razmak od 120 cm, |
| --- | --- |

–

dvostruki redovi: redovi duljine 35 cm, pri čemu se između redova u dvostrukom redu ostavlja razmak od 35 cm, a između dva dvostruka reda razmak od 120 cm,

| – | udubljeni redovi (‚rasole’): redovi duljine 35 cm, pri čemu se između redova ostavlja razmak od 40 cm. |
| --- | --- |

–

udubljeni redovi (‚rasole’): redovi duljine 35 cm, pri čemu se između redova ostavlja razmak od 40 cm.

mijenjaju se kako slijedi:

„Paprike se mogu sijati u jednostrukim redovima, dvostrukim redovima ili udubljenim redovima (‚rasole’) uz primjenu malča ili bez njega te uz gustoću nasada od najmanje 30 000 biljaka po hektaru, a najviše 57 000 biljaka po hektaru.”

Odredbe o razmaku između biljaka izostavljene su jer su se njima uvela prekomjerna ograničenja za uzgoj i bile su prezahtjevne za poljoprivrednike. Navode se zahtjev u pogledu dostatnog ulaganja i raspon za gustoću nasada. Nijedna od tih promjena nema štetnih utjecaja za značajke proizvoda. Konačno, novom formulacijom uvodi se mogućnost upotrebe malča kao sredstva za unaprjeđenje zaštite protiv nametnika.

11.   Sljedeća odredba o razdoblju berbe:

„razdoblje berbe: od prvih deset dana kolovoza kad plodovi poprime prepoznatljivu ljubičastocrvenu boju;”

mijenja se kako slijedi:

„razdoblje berbe: od trenutka u kojem su plodovi spremni za prodaju kako je opisano u članku 6. do kraja sezone dozrijevanja biljke.”

Kad je riječ o utvrđivanju razdoblja berbe, upućivanje na prvih deset dana kolovoza zamijenjeno je upućivanjem na trenutak u kojem su paprike spremne za prodaju. Izmjena je uzrokovana klimatskim razlikama koje utječu na razdoblje dozrijevanja i berbe biljke.

12.   Sljedeća odredba iz odjeljka o „Postupku prerade”:

„Proizvod se mora brati kad je potpuno zreo.”

mijenja se kako slijedi:

„Proizvod se mora brati od trenutka kad boja plodova prijeđe iz zelene u crvenu te do trenutka u kojem plodovi postaju posve zreli (poprimaju ljubičastocrvenu boju).”

Mogućnost berbe paprika prije nego što u potpunosti dozriju potrebna je kako bi se spriječila prezrelost tijekom razdoblja skladištenja. Činjenica je da plodovi nastavljaju dozrijevati čak i nakon berbe te poprimaju istu nijansu crvene boje kao i kad su u potpunosti zreli.

13.   Sljedeća odredba iz odjeljka o „Postupku prerade”:

„Paprike se moraju rasporediti na platnene plahte ili na mreže u suhim i dobro prozračenim prostorijama te ih se ondje mora ostaviti najmanje dva do tri dana, zaštićene od svjetlosti.”

mijenja se kako slijedi:

„Paprike se mogu čuvati u sanducima u koje su stavljene nakon berbe ili ih se može rasporediti na mreže, u suhom i dobro prozračenom prostoru, gdje ih se mora ostaviti najmanje dva do tri dana, zaštićene od svjetlosti.”

Sanduci za berbu sad se upotrebljavaju umjesto platnenih plahti jer se tako može bolje zajamčiti njihova zdravstvena ispravnost i higijena.

14.   Sljedeća odredba iz odjeljka o „Postupku prerade”:

„Tanko uže mora se provući kroz svaku stabljiku redom, pri čemu se plodovi moraju postaviti u obliku spirale, a svaka se paprika mora postaviti pod kutom od oko 120 ° u odnosu na sljedeću. Tako se dobivaju prepoznatljivi vijenci (‚collane’)/nizovi (‚serte’).”

mijenja se kako slijedi:

„Paprike se mogu sušiti:

| 1. | tako da se tanko uže provuče kroz svaku stabljiku redom, oblikujući tako prepoznatljive vijence (‚collane’)/nizove (‚serte’) plodova postavljenih u obliku spirale, pri čemu se svaka paprika postavlja pod kutom u odnosu na sljedeću; |
| --- | --- |

1.

tako da se tanko uže provuče kroz svaku stabljiku redom, oblikujući tako prepoznatljive vijence (‚collane’)/nizove (‚serte’) plodova postavljenih u obliku spirale, pri čemu se svaka paprika postavlja pod kutom u odnosu na sljedeću;

| 2. | postavljajući ih izravno na rešetku.” |
| --- | --- |

2.

postavljajući ih izravno na rešetku.”

Postupak prerade izmijenjen je tako da je uklonjena odredba „pod kutom od oko 120 °” jer je riječ o ograničenju koje se odnosi na nakošeno spiralno postavljanje plodova, koje operateri često teško mogu provjeriti. Novom se formulacijom omogućuje odvojeno sušenje pojedinačnih paprika na rešetkama. Time se olakšavaju sljedeći koraci proizvodnje sušenog proizvoda.

15.   Sljedeća odredba iz odjeljka o „Postupku prerade”:

„Nizovi paprika moraju se izlagati suncu dok sadržaj vode ne dosegne 10–12 %. Tada ih je potrebno premjestiti u dobro prozračene prostorije.”

mijenja se kako slijedi:

„Paprike nanizane na užad ili pojedinačni cijeli plodovi moraju se izložiti neizravnoj sunčevoj svjetlosti ili ostaviti u dobro prozračenim prostorijama za sušenje.”

Odredba o sušenju kojom se zahtijeva izravno izlaganje sunčevoj svjetlosti dok sadržaj vode ne dosegne 10–12 % zamjenjuje se odredbom kojom se zahtijeva neizravno izlaganje sunčevoj svjetlosti ili sušenje u dobro prozračenim prostorijama kao moguća alternativa. Izmjenom se želi spriječiti nastanak oštećenja na iznimno tankoj i osjetljivoj koži paprike koja može prouzrokovati izravna sunčeva svjetlost.

Bilo je potrebno ukloniti zahtjev u pogledu sadržaja vode jer u određenim razdobljima tijekom godine klimatski uvjeti ne omogućuju održavanje razina vlage nižih od 12 %. Te varijacije ne utječu na organoleptička svojstva proizvoda.

16.   Sljedeće odredbe iz odjeljka o „Postupku prerade”:

| „– | Nakon faze sušenja paprike se moraju zagrijati u pećnici kako bi se uklonio višak vlage i olakšalo drobljenje. |
| --- | --- |

„–

Nakon faze sušenja paprike se moraju zagrijati u pećnici kako bi se uklonio višak vlage i olakšalo drobljenje.

| – | Proizvod se mora drobljenjem pretvoriti u prah.” |
| --- | --- |

–

Proizvod se mora drobljenjem pretvoriti u prah.”

mijenjaju se kako slijedi:

„Nakon završetka faze sušenja paprike namijenjene mljevenju mogu se zagrijati u pećnici kako bi se uklonio višak vlage.”

Zahvaljujući novoj formulaciji, zagrijavanje u pećnici postaje neobvezno te se provodi samo ako proizvod sadržava višak vlage. Osim toga, upućivanja na paprike koje se drobljenjem pretvaraju u prah zamijenjene su sažetijim pojmom „mljevenje”, koji je tehnički precizniji pojam za opis načina prerade proizvoda.

Članak 5.

17.   Odlomak:

„U uzgoju paprika zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ‚Peperoni di Senise’ dopušteni su isključivo poljoprivredni postupci koji proizvodu daju njegova prepoznatljiva svojstva.”

premješten je u odgovarajući članak (članak 4.).

18.   Odlomak:

„Regionalna tijela za inspekciju i Udruženje za zaštitu paprike „Peperoni di Senise” koji će se osnovati na prijedlog Odbora za promidžbu odgovorni su za pregled i provjeru sljedećeg:

| — | oblika plodova iz članka 6., |
| --- | --- |

—

oblika plodova iz članka 6.,

| — | sadržava li perikarp 13–15 % suhe tvari. |
| --- | --- |

—

sadržava li perikarp 13–15 % suhe tvari.

Udruženje za zaštitu predmetnog proizvoda mora, među ostalim:

| — | provjeriti pridržavaju li se poljoprivredna gospodarstva specifikacije proizvoda, |
| --- | --- |

—

provjeriti pridržavaju li se poljoprivredna gospodarstva specifikacije proizvoda,

| — | osigurati proizvođačima paprike ‚Peperoni di Senise’ usluge i pomoć potrebne za provedbu specifikacije proizvoda, |
| --- | --- |

—

osigurati proizvođačima paprike ‚Peperoni di Senise’ usluge i pomoć potrebne za provedbu specifikacije proizvoda,

| — | održavati registar proizvođača i prikupljati podatke i informacije o paprici ‚Peperoni di Senise’, |
| --- | --- |

—

održavati registar proizvođača i prikupljati podatke i informacije o paprici ‚Peperoni di Senise’,

| — | promicati zaštićeni znak i planove za uređivanje i utvrđivanje rasporeda zaštićene proizvodnje te upravljati njima kako bi se zaštitila gospodarska i trgovačka vrijednost proizvoda i standardi kvalitete, |
| --- | --- |

—

promicati zaštićeni znak i planove za uređivanje i utvrđivanje rasporeda zaštićene proizvodnje te upravljati njima kako bi se zaštitila gospodarska i trgovačka vrijednost proizvoda i standardi kvalitete,

| — | provoditi aktivnosti nadzora i praćenja u suradnji s nadležnim i državnim tijelima kako bi se spriječilo i zaustavilo bilo kakva kršenja, nepravilnosti i nezakonite radnje koji štetno utječu na papriku ‚Peperoni di Senise’.” |
| --- | --- |

—

provoditi aktivnosti nadzora i praćenja u suradnji s nadležnim i državnim tijelima kako bi se spriječilo i zaustavilo bilo kakva kršenja, nepravilnosti i nezakonite radnje koji štetno utječu na papriku ‚Peperoni di Senise’.”

mijenja se kako slijedi:

„Svaka se faza proizvodnog postupka prati na temelju registracije svih ulaznih i izlaznih proizvoda. Time se jamči sljedivost proizvoda, kao i upisom katastarskih čestica na kojima se uzgajaju paprike i pojedinosti o proizvođačima i subjektima za pakiranje na popise koji se vode u svrhu sljedivosti i kojima upravlja tijelo za inspekciju. Sve fizičke i pravne osobe upisane na te popise podliježu kontrolama tijela za inspekciju, u skladu s uvjetima iz specifikacije proizvoda i odgovarajućeg plana inspekcije.”

Upućivanje na aktivnosti regionalnih tijela za inspekciju i navedenog udruženja uklonjeno je jer one nisu relevantne u smislu članka 7. Uredbe (EU) br. 1151/2012. U okviru izmjene preformuliran je tekst odlomka te je prethodni tekst zamijenjen odlomkom čiji je sadržaj u skladu s odredbama članka 7. točke (d) i članka 37. prethodno navedene uredbe. Na taj se način nova verzija specifikacije proizvoda prilagodila u skladu s odredbama zakonodavstva koje je na snazi.

Povezanost

Povezanost

Specifikaciji proizvoda dodane su informacije iz točke (f) sažetka, na temelju kojeg je paprika „Peperoni di Senise” upisana u registar ZOI-ja/ZOZP-a Europske unije. Iste su informacije uključene i u točku 5. jedinstvenog dokumenta priloženog zahtjevu za izmjenu.

Dodan je sljedeći članak:

„Paprika ‚Peperoni di Senise’ odlikuje se jedinstvenim svojstvima zbog kojih se, zahvaljujući posebnim pedološkim i okolišnim uvjetima na području proizvodnje, znatno razlikuje od drugih proizvoda iste vrste, a ta svojstva, konkretno tanka koža plodova i čvrsta stabljika, pridonose njezinoj izvrsnosti i kvaliteti.

Izvorno područje proizvodnje paprike ‚Peperoni di Senise’ oduvijek je bilo savršeno za uzgoj povrća jer je riječ o dobro navodnjavanom području drevne tradicije čiji su pedološki i klimatski uvjeti posebno prikladni za uzgoj paprike.

To područje Senisea bez sumnje čini jednim od područja na kojima je uzgoj paprika započeo jako davno i na kojima se biljka paprike prilagodila tlu i okolišu te zadržala većinu otpornosti prvih biljaka donesenih na to područje.

Paprika ‚Peperoni di Senise’ odlikuje se iznimno tankom kožom, što olakšava njezino sušenje prirodnim metodama specifičnima za područje proizvodnje te znači da su njezini plodovi savršeni za mljevenje. Još je jedna od glavnih značajki stabljika koja se ne odvaja od ploda čak ni nakon sušenja. To omogućuje vezivanje plodova kako bi se dobili karakteristični ‚vijenci’.”

Pakiranje

Pakiranje

Članak 7.

19.   Sljedeći tekst:

„Paprika ‚Peperoni di Senise’ mora se stavljati na tržište kako slijedi:

Svježa: u drvenim sanducima obujma od 12 do 15 kg.

Sušena: u nizovima (vijencima) duljine od 1,5 do 2,0 m.

Prerađena: u spremnicima od neprozirnog stakla obujma 500 i 1 000 g ili u laminiranim papirnatim vrećicama od 50 i 100 g, s prozirnim prozorčićem.”

mijenja se kako slijedi:

„Paprika ‚Peperoni di Senise’ mora se stavljati na tržište kako slijedi:

Svježa: u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi.

Sušena:

| — | u nizovima (vijencima) duljine najviše 2,0 m, |
| --- | --- |

—

u nizovima (vijencima) duljine najviše 2,0 m,

| — | u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi. |
| --- | --- |

—

u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi.

Prerađena: mljevena, u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi.”

Izmjenom se uvode nove odredbe o pakiranju proizvoda u svježem, sušenom ili prerađenom obliku, čime se subjektima za pakiranje omogućuje da ispune različite zahtjeve na tržištu.

Kad je riječ o sušenom proizvodu, novim se odredbama uzimaju u obzir i izmjene članka 6. specifikacije proizvoda koje se odnose na duljinu nizova/vijenaca i uvođenje novog oblika proizvoda: pojedinačnih plodova sa stabljikama i sjemenkama ili bez njih.

Izmijenjeni tekst primjenjuje se i na točku 3.5. jedinstvenog dokumenta.

Označivanje

Označivanje

Članak 9.

1.   Sljedeća se rečenica dodaje s obzirom na to da se već pojavljuje u sažetku s kojim je naziv izvorno registriran.

„Na proizvodu koji se stavlja na tržište za konzumaciju moraju se nalaziti izraz ‚Peperoni di Senise’ I.G.P. [ZOZP] i odgovarajući logotip.

2.   Logotip

Zbog novih potreba na tržištu smatralo se prikladnim izmijeniti izgled logotipa ZOZP-a „Peperoni di Senise” kako bi ga se osuvremenilo.

Logotip je sljedeći:

Opis i tehničke specifikacije potrebne za prikazivanje logotipa uključeni su u specifikaciju proizvoda.

Izmjene br. 20 i 21 primjenjuju se i na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta.

Članak 8.

3.   Pojašnjena su upućivanja tijela za inspekciju na provjere usklađenosti sa specifikacijom proizvoda. Odlomak:

„Provedbu specifikacije proizvoda nadzire Ministarstvo za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku koje se u svrhu praćenja proizvodnje i trgovine paprike ‚Peperoni di Senise’ može služiti uslugama udruženja proizvođača u skladu s člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 2081/92.”

zamjenjuje se kako slijedi:

„Provjera usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi se u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Tijelo za inspekciju nadležno za provjeru specifikacije proizvoda jest Agroqualità S.p.A. Viale Cesare Pavese, 305 I – 00144 Rim, Italija – Tel. +39 0654228675 – Telefaks +39 0654228692 – E-pošta: agroqualita@agroqualita.it”

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Peperoni di Senise”

„Peperoni di Senise”

EU br.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019.

EU br.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019.

ZOI () ZOZP (X)

ZOI () ZOZP (X)

1.   Naziv (nazivi)

Naziv (nazivi)

„Peperoni di Senise”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.6.: Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni.

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Proizvod oznake „Peperoni di Senise” dobiva se uzgojem paprike Capsicum annuum iz porodice Solanaceae autohtone u Sjevernoj i Južnoj Americi.

Capsicum annuum

Solanaceae

Populacija paprike koja se uzgaja u Seniseu ne može se klasificirati kao neka od službeno priznatih sorti, ali riječ je o široko rasprostranjenom ekotipu.

Paprike „Peperoni di Senise” odlikuju se tankom stijenkom i malim sadržajem vode u perikarpu, što omogućuje brzo sušenje primjenom prirodne metode neizravnog izlaganja sunčevoj svjetlosti ili smještaja u prozračenim prostorijama.

Paprike „Peperoni di Senise” stavljaju se na tržište za konzumaciju u svježem i prerađenom obliku.

Svježe su paprike dostupne u sljedećim oblicima: „šiljata”, „kratka” i „zakrivljena”.

Prerađeni proizvod prodaje se:

| — | u nizovima („serte”)/vijencima („collane”) različite duljine od najviše 2,0 m, pri čemu se plodovi (istog oblika kao svježe paprike) slažu u obliku spirale, a svaka se paprika postavlja pod određenim kutom u odnosu na sljedeću. Sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje, |
| --- | --- |

—

u nizovima („serte”)/vijencima („collane”) različite duljine od najviše 2,0 m, pri čemu se plodovi (istog oblika kao svježe paprike) slažu u obliku spirale, a svaka se paprika postavlja pod određenim kutom u odnosu na sljedeću. Sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje,

| — | u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, pri čemu sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje, |
| --- | --- |

—

u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, pri čemu sadržaj vode ne smije biti veći od 18 %, a paprike moraju biti tamne ljubičastocrvene boje,

| — | u mljevenom obliku, proizveden od sušenih paprika koje se prethodno mogu zagrijati u pećnici da bi se uklonio višak vlage. |
| --- | --- |

—

u mljevenom obliku, proizveden od sušenih paprika koje se prethodno mogu zagrijati u pećnici da bi se uklonio višak vlage.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

–

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Paprika „Peperoni di Senise” uzgaja se i prerađuje na zemljopisnom području proizvodnje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Paprika „Peperoni di Senise” mora se stavljati na tržište kako slijedi:

Svježa: u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi.

Sušena:

| — | u nizovima (vijencima) duljine najviše 2,0 m, |
| --- | --- |

—

u nizovima (vijencima) duljine najviše 2,0 m,

| — | u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi. |
| --- | --- |

—

u obliku pojedinačnih plodova, cijelih ili bez stabljike i sjemenki, u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi.

| — | Prerađena: mljevena, u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi. |
| --- | --- |

—

Prerađena: mljevena, u pakiranju prikladnom za prehrambene proizvode koje ispunjava pravne odredbe koje su na snazi.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na proizvodu koji se stavlja na tržište za konzumaciju moraju se nalaziti izraz „Peperoni di Senise” P.G.I. [ZOZP] i odgovarajući logotip.

Logotip:

Image 4

Dodatna upućivanja na nazive, tvrtke i poljoprivredna gospodarstva smiju se navoditi pod uvjetom da proizvod uvijek ispunjava zahtjeve iz specifikacije proizvoda te da se njima neće dovesti potrošača u zabludu.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje proizvoda sa oznakom zemljopisnog podrijetla obuhvaća odgovarajuća područja u općinama Senise, Francavilla S.S., Chiaromonte, Valsinni, Colobraro, Tursi, Noepoli, S. Giorgio Lucano, Sant’Arcangelo, Roccanova, Montalbano Jónico i Craco.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Paprika „Peperoni di Senise” odlikuje se jedinstvenim svojstvima zbog kojih se, zahvaljujući posebnim pedološkim i okolišnim uvjetima na području proizvodnje, znatno razlikuje od drugih proizvoda iste vrste, a ta svojstva, konkretno tanka koža plodova i čvrsta stabljika, pridonose njezinoj izvrsnosti i kvaliteti.

Izvorno područje proizvodnje paprike „Peperoni di Senise” oduvijek je bilo savršeno za uzgoj povrća jer je riječ o dobro navodnjavanom području drevne tradicije čiji su pedološki i klimatski uvjeti posebno prikladni za uzgoj paprike.

To područje Senisea bez sumnje čini jednim od područja na kojima je uzgoj paprika započeo jako davno i na kojima se biljka paprike prilagodila tlu i okolišu te zadržala većinu otpornosti prvih biljaka donesenih na to područje.

Paprika „Peperoni di Senise” odlikuje se iznimno tankom kožom, što olakšava njezino sušenje prirodnim metodama specifičnima za područje proizvodnje te znači da su njezini plodovi savršeni za mljevenje. Još je jedna od glavnih značajki stabljika koja se ne odvaja od ploda čak ni nakon sušenja. To omogućuje vezivanje plodova kako bi se dobili karakteristični „vijenci”.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Cjelokupan tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećim stranicama: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili:

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” [„Kvaliteta”] (u gornjem desnom kutu zaslona) i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” [„Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”] (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [„Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”].

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---