# Europeiska unionens C 212I/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 212I |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången26 juni 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 212I

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången26 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2020/C 212 I/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2020/C 212 I/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2020/C 212 I/02 | Rådets beslut av den 24 juni 2020 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2020 | 7 |
| 2020/C 212 I/03 | Rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet | 9 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2020/C 212 I/02

Rådets beslut av den 24 juni 2020 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2020

7

2020/C 212 I/03

Rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet

9

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 26.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 212/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog

Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027

(2020/C 212 I/01)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM ATT

| 1. | det i resolutionen om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (1) fastställs övergripande mål, vägledande principer samt grunden för det vidare EU-samarbetet på ungdomsområdet, med särskild inriktning på EU:s ungdomsdialog, den kommande nationella verksamhetsplaneringen, de europeiska ungdomsmålen samt EU-arbetsplanen för 2019–2021, varvid den senare anger den nuvarande och den kommande ordförandeskapstrions verksamhet, |
| --- | --- |

1.

| 2. | strategin erkänner ungdomars stora potential och har som syften att ge ungdomar egenmakt att utforma sina egna liv, uppmuntra ungdomar och ge dem de nödvändiga resurserna för att bli aktiva medborgare samt bidra till uppläggningen av politiken och uppnå positiva förändringar i ungdomspolitiken och på andra relevanta politikområden på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

2.

| 3. | huvudaktörerna, deras roller samt den organisatoriska ramen identifieras i resolutionen om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog (2), |
| --- | --- |

3.

SOM ÄR MEDVETNA OM ATT

| 4. | den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog under det rumänska, finländska och kroatiska ordförandeskapet med det gemensamma temat ”Skapa möjligheter för ungdomar” är en i högsta grad deltagarstyrd process, där resultatet bygger på återkoppling från nationella och europeiska samråd samt EU:s ungdomskonferenser, |
| --- | --- |

4.

| 5. | föreliggande resolution återspeglar ungdomars åsikter och förväntningar som framkommit under den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog samt innehåller förslag till konkreta politiska åtgärder, varvid arbetsmarknadsparternas roller och autonomi i varje medlemsstat här måste respekteras i överensstämmelse med nationell praxis, |
| --- | --- |

5.

| 6. | det rumänska ordförandeskapet fokuserade på att undersöka de utmaningar som ungdomar ställs inför när det gäller arbetets framtid inom undertemat ”sysselsättning av god kvalitet för alla”, vilket har en direkt koppling till det europeiska ungdomsmålet nr 7, ”sysselsättning av god kvalitet för alla”, och samtidigt utarbetade en metodik med tematiska ramar för arbetsgrupperna för att hjälpa dessa att utforma sina lokala, nationella och europeiska dialoger; som underlag för ytterligare nationella samråd har det utarbetats vägledande frågor efter delegaternas diskussioner vid EU:s ungdomskonferens i Bukarest (mars 2019), vilka har slutredigerats av den rumänska, finländska och kroatiska ordförandeskapstrion i samarbete med EU-styrgruppen (3), och rådet antog slutsatser om ungdomar och arbetets framtid (4) i maj 2019, |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finlands ordförandeskap var angeläget om att förbättra kvaliteten på ungdomars arbete inom ramen för undertemat ”ungdomsarbete av god kvalitet för alla” och – genom anordnandet av EU:s ungdomskonferens i Helsingfors (juli 2019) – vidare utarbetade flerfaldiga krav för ungdomsarbetare, så att man ska kunna leverera ungdomsarbete av god kvalitet i diverse sammanhang och på så sätt gripa sig an olika europeiska ungdomsmål (5); ungdomsarbetarnas utbildning togs vidare upp i slutsatserna om utbildning av ungdomsarbetare (6), vilka antogs av rådet i november 2019, |
| --- | --- |

7.

| 8. | det kroatiska ordförandeskapets undertema avsåg olika möjligheter för ungdomar på landsbygden i linje med det europeiska ungdomsmålet nr 6, ”verka för ungdomar på landsbygden”; vid ungdomskonferensen i Zagreb (mars 2020) diskuterade man resultatet av samråden inom ramen för EU:s ungdomsdialog ytterligare, vilket lades fram som förslag tillsammans med rekommendationer om det fortsatta genomförandet för vart och ett av undertemana, varvid resultatet av konferensen tjänade som underlag för slutsatserna om förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden (7). |
| --- | --- |

8.

VÄLKOMNAR följande:

| 9. | De vittomfattande samråd inom ramen för EU:s ungdomsdialog som genomfördes av de nationella arbetsgrupperna och den europeiska arbetsgruppen resulterade i det aktiva deltagandet av mer än 56 000 uppgiftslämnare i hela Europeiska unionen. Samråden inbegrep undersökningar, fokusgrupper, större evenemang inom ramen för ungdomsdialogen, workshoppar, deltagande aktionsforskning samt deltagarbaserade visuella metoder (Participatory Visual Methods – PVM). Detta innovativa tillvägagångssätt har bidragit till ökat deltagande. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Resultatet av de EU-ungdomskonferenser som ägde rum under den rumänska, finländska och kroatiska ordförandeskapstrion samt resultatet av den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog under rubriken ”Skapa möjligheter för ungdomar” (8), inbegripet undertemana ”sysselsättning av god kvalitet för alla”, ”ungdomsarbete av god kvalitet för alla” samt ”möjligheter för ungdomar på landsbygden”, vilka innehåller ett antal centrala rekommendationer från ungdomar som i tillämpliga fall har införlivats i nedanstående uppmaningar (9). |
| --- | --- |

10.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN GRIPA SIG AN FÖLJANDE:

| 11. | ”Sysselsättning av god kvalitet för alla”






  a) | Främja och underlätta en rättvis behandling av ungdomar på arbetsmarknaden samt sträva efter att undanröja alla former av diskriminering och ojämlikhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- | --- |

11.

a)

Främja och underlätta en rättvis behandling av ungdomar på arbetsmarknaden samt sträva efter att undanröja alla former av diskriminering och ojämlikhet på arbetsplatsen.

| b) | Säkerställa lika möjligheter att utveckla de färdigheter som krävs för arbetsmarknadens behov och på så sätt skapa bättre tillgång till hållbara arbetstillfällen av god kvalitet och med rättvisa och hälsosamma arbetsvillkor. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa lika möjligheter att utveckla de färdigheter som krävs för arbetsmarknadens behov och på så sätt skapa bättre tillgång till hållbara arbetstillfällen av god kvalitet och med rättvisa och hälsosamma arbetsvillkor.

| c) | Främja särskild utbildning för och information till ungdomar och relevanta aktörer på arbetsmarknaden om unga arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Främja särskild utbildning för och information till ungdomar och relevanta aktörer på arbetsmarknaden om unga arbetstagares rättigheter.

| d) | Främja och upprätthålla en hälsosam livsstil bland ungdomar (inbegripet mental hälsa) genom att skapa förutsättningarna för resiliens på arbetsmarknaden samt ungdomars välbefinnande i arbetet. |
| --- | --- |

d)

Främja och upprätthålla en hälsosam livsstil bland ungdomar (inbegripet mental hälsa) genom att skapa förutsättningarna för resiliens på arbetsmarknaden samt ungdomars välbefinnande i arbetet.

| e) | Främja anständiga arbetsvillkor, inbegripet flexibla arbetsformer när så är lämpligt, för en bättre balans mellan arbete och privatliv (10). |
| --- | --- |

e)

Främja anständiga arbetsvillkor, inbegripet flexibla arbetsformer när så är lämpligt, för en bättre balans mellan arbete och privatliv (10).

| f) | Vidta åtgärder för att förhindra anställningsförhållanden som kan leda till otrygga arbetsvillkor samt sårbarhet och osäkerhet hos unga arbetstagare. |
| --- | --- |

f)

Vidta åtgärder för att förhindra anställningsförhållanden som kan leda till otrygga arbetsvillkor samt sårbarhet och osäkerhet hos unga arbetstagare.

| g) | Förplikta sig att skydda ungdomars rättigheter i arbetslivet, med beaktande av arbetets föränderliga karaktär, och främja tillgången till fullgott socialt skydd för ungdomar, samtidigt som deras olika bakgrunder beaktas. |
| --- | --- |

g)

Förplikta sig att skydda ungdomars rättigheter i arbetslivet, med beaktande av arbetets föränderliga karaktär, och främja tillgången till fullgott socialt skydd för ungdomar, samtidigt som deras olika bakgrunder beaktas.

| h) | Fortsätta att i sin nationella utbildnings- och kompetenspolitik inkludera kompetens som är central för ett livslångt lärande samt olika praktiska färdigheter, yrkeskunskaper och generella färdigheter hos ungdomar som är relevanta för arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

h)

Fortsätta att i sin nationella utbildnings- och kompetenspolitik inkludera kompetens som är central för ett livslångt lärande samt olika praktiska färdigheter, yrkeskunskaper och generella färdigheter hos ungdomar som är relevanta för arbetsmarknadens behov.

| i) | Ge ungdomar bättre tillgång till arbetsbaserat lärande, såsom praktik, lärlingsutbildning, internationell utbildning och jobbskuggning – även för dem som på grund av ekonomiska begränsningar inte har tillgång till sådana möjligheter – samtidigt som lämpligt stöd ges under lärandeprogrammen. |
| --- | --- |

i)

Ge ungdomar bättre tillgång till arbetsbaserat lärande, såsom praktik, lärlingsutbildning, internationell utbildning och jobbskuggning – även för dem som på grund av ekonomiska begränsningar inte har tillgång till sådana möjligheter – samtidigt som lämpligt stöd ges under lärandeprogrammen.

| j) | Främja bättre yrkesvägledning, yrkesrelaterade tjänster samt möjligheter till omskolning för ungdomar före och under hela deras yrkesliv i samarbete med arbetsgivare och med hjälp av olika mentorsprogram, såsom programmen för unga samhällsentreprenörer. |
| --- | --- |

j)

Främja bättre yrkesvägledning, yrkesrelaterade tjänster samt möjligheter till omskolning för ungdomar före och under hela deras yrkesliv i samarbete med arbetsgivare och med hjälp av olika mentorsprogram, såsom programmen för unga samhällsentreprenörer.

| k) | Verka för tillgång till avtal om tillsvidareanställning via genomförande av långsiktiga projekt på EU-nivå och nationell nivå för främjande av ungdomars sysselsättning i syfte att säkerställa anständiga sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

k)

Verka för tillgång till avtal om tillsvidareanställning via genomförande av långsiktiga projekt på EU-nivå och nationell nivå för främjande av ungdomars sysselsättning i syfte att säkerställa anständiga sysselsättningsmöjligheter.

| 12. | ”Ungdomsarbete av god kvalitet för alla”






  a) | Främja bättre tillgång till forskning, kunskap och expertis i fråga om ungdomsarbete samt förverkliga de principer och åtgärder som föreslås i olika europeiska strategiska dokument på detta område och på så sätt vidareutveckla ungdomsarbetets kvalitet, tillgänglighet och erkännande på samtliga nivåer. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Främja bättre tillgång till forskning, kunskap och expertis i fråga om ungdomsarbete samt förverkliga de principer och åtgärder som föreslås i olika europeiska strategiska dokument på detta område och på så sätt vidareutveckla ungdomsarbetets kvalitet, tillgänglighet och erkännande på samtliga nivåer.

| b) | Stödja och underlätta tillgången till ungdomsarbete av god kvalitet genom ett fortsatt samarbete mellan utbildningsanstalter som bedriver icke-formellt respektive formellt lärande samt genom större synlighet. |
| --- | --- |

b)

Stödja och underlätta tillgången till ungdomsarbete av god kvalitet genom ett fortsatt samarbete mellan utbildningsanstalter som bedriver icke-formellt respektive formellt lärande samt genom större synlighet.

| c) | Främja kvalitetsnormer för ungdomsarbete samt andra ramar för kvalitetssäkring av ungdomsarbetet. |
| --- | --- |

c)

Främja kvalitetsnormer för ungdomsarbete samt andra ramar för kvalitetssäkring av ungdomsarbetet.

| d) | Främja sektorsöverskridande samarbete över yrkesgränserna mellan aktörer på ungdomsområdet och andra sektorer som är relevanta för ungdomars liv på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

d)

Främja sektorsöverskridande samarbete över yrkesgränserna mellan aktörer på ungdomsområdet och andra sektorer som är relevanta för ungdomars liv på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.

| e) | Ytterligare främja digitalt ungdomsarbete, inbegripet digitala plattformar och smarta lösningar, som kan bidra till en höjning av den övergripande nivån på ungdomars digitala färdigheter och digitala kompetens, samt andra former av ungdomsarbete och sådana anläggningar som ungdomscentrum, s.k. infopoints samt informationshörnor om ungdomsarbete i skolor och på högre utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

e)

Ytterligare främja digitalt ungdomsarbete, inbegripet digitala plattformar och smarta lösningar, som kan bidra till en höjning av den övergripande nivån på ungdomars digitala färdigheter och digitala kompetens, samt andra former av ungdomsarbete och sådana anläggningar som ungdomscentrum, s.k. infopoints samt informationshörnor om ungdomsarbete i skolor och på högre utbildningsanstalter.

| f) | Öka ansträngningarna för att ge ungdomsarbetare större egenmakt och ytterligare motivera dem genom bättre arbetsvillkor och säkerställande av rättvisa löner (11). |
| --- | --- |

f)

Öka ansträngningarna för att ge ungdomsarbetare större egenmakt och ytterligare motivera dem genom bättre arbetsvillkor och säkerställande av rättvisa löner (11).

| g) | Ytterligare uppmärksamma ungdomsarbetets viktiga roll som stöd för ungdomars aktiva delaktighet. |
| --- | --- |

g)

Ytterligare uppmärksamma ungdomsarbetets viktiga roll som stöd för ungdomars aktiva delaktighet.

| h) | Uppmuntra ungdomar att engagera sig i och bidra till utformningen av olika former av ungdomsarbete. |
| --- | --- |

h)

Uppmuntra ungdomar att engagera sig i och bidra till utformningen av olika former av ungdomsarbete.

| i) | Främja ett mer inkluderande ungdomsarbete genom specifik, diversifierad och kontinuerlig utbildning för ungdomsarbetare, inbegripet i fråga om olika missgynnade gruppers behov, vilket i tillämpliga fall kan kompletteras med uppsökande ungdomsarbete. |
| --- | --- |

i)

Främja ett mer inkluderande ungdomsarbete genom specifik, diversifierad och kontinuerlig utbildning för ungdomsarbetare, inbegripet i fråga om olika missgynnade gruppers behov, vilket i tillämpliga fall kan kompletteras med uppsökande ungdomsarbete.

| 13. | ”Möjligheter för ungdomar på landsbygden” (12)







  a) | Skapa bättre förbindelser för att underlätta ungdomars tillgång till utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter samt andra nödvändiga tjänster, inbegripet fritidsverksamhet, exempelvis genom bättre kollektivtrafik, inbegripet miljövänlig sådan, och när så är möjligt bildelning. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Skapa bättre förbindelser för att underlätta ungdomars tillgång till utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter samt andra nödvändiga tjänster, inbegripet fritidsverksamhet, exempelvis genom bättre kollektivtrafik, inbegripet miljövänlig sådan, och när så är möjligt bildelning.

| b) | Främja olika former av lärlingsverksamhet samt program för livslångt lärande som motsvarar lokalsamhällenas behov, t.ex. genom att erbjuda stipendier och program eller tillhandahålla ytterligare, relevant information. |
| --- | --- |

b)

Främja olika former av lärlingsverksamhet samt program för livslångt lärande som motsvarar lokalsamhällenas behov, t.ex. genom att erbjuda stipendier och program eller tillhandahålla ytterligare, relevant information.

| c) | Undersöka olika arbetsformer samt förorda landsbygdsområden som lämpliga platser för nya företag, uppstartsföretag och gröna jobb (13), inbegripet hållbart jordbruk och därmed förknippad jordbruksverksamhet. I förekommande fall försöka hitta bättre kopplingar mellan utbildningsmöjligheter och jordbruksfrågor, t.ex. genom praktik- och entreprenörskapsprogram. |
| --- | --- |

c)

Undersöka olika arbetsformer samt förorda landsbygdsområden som lämpliga platser för nya företag, uppstartsföretag och gröna jobb (13), inbegripet hållbart jordbruk och därmed förknippad jordbruksverksamhet. I förekommande fall försöka hitta bättre kopplingar mellan utbildningsmöjligheter och jordbruksfrågor, t.ex. genom praktik- och entreprenörskapsprogram.

| d) | Överväga incitament och stöd till ungdomar för att göra det lättare för dem att stanna vara i sina lokalsamhällen under och efter studierna samt underlätta deras övergång från utbildning till arbete. |
| --- | --- |

d)

Överväga incitament och stöd till ungdomar för att göra det lättare för dem att stanna vara i sina lokalsamhällen under och efter studierna samt underlätta deras övergång från utbildning till arbete.

| e) | Förbättra tillgången till information om sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter, inbegripet avseende entreprenörskapsprogram för ungdomar, och om relevanta EU-program, såsom Europeiska solidaritetskåren och Erasmus+, för att skapa ytterligare möjligheter till personlig utveckling och yrkesutveckling. |
| --- | --- |

e)

Förbättra tillgången till information om sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter, inbegripet avseende entreprenörskapsprogram för ungdomar, och om relevanta EU-program, såsom Europeiska solidaritetskåren och Erasmus+, för att skapa ytterligare möjligheter till personlig utveckling och yrkesutveckling.

| f) | Öka möjligheterna för ungdomars delaktighet på olika sätt, såsom lokalt och regionalt ungdomsarbete, volontärarbete, inrättande av utrymmen för ungdomar samt tillgång till digitala verktyg. |
| --- | --- |

f)

Öka möjligheterna för ungdomars delaktighet på olika sätt, såsom lokalt och regionalt ungdomsarbete, volontärarbete, inrättande av utrymmen för ungdomar samt tillgång till digitala verktyg.

| g) | Främja en mängd olika ungdomsrelaterade anläggningar, i förekommande fall genom mer decentraliserade ungdomsarbetstjänster, utrymmen och s.k. infopoints för ungdomar. |
| --- | --- |

g)

Främja en mängd olika ungdomsrelaterade anläggningar, i förekommande fall genom mer decentraliserade ungdomsarbetstjänster, utrymmen och s.k. infopoints för ungdomar.

| h) | Främja en positiv bild av och positiva narrativ för landsbygdsområden samt seder och traditioner på landsbygden. |
| --- | --- |

h)

Främja en positiv bild av och positiva narrativ för landsbygdsområden samt seder och traditioner på landsbygden.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN GRIPA SIG AN FÖLJANDE:

| 14. | ”Sysselsättning av god kvalitet för alla”






  a) | Främja metoder för icke-formellt lärande samt undersöka hur man kan säkra ett formellt erkännande av icke-formell utbildning och icke-formellt lärande samt volontärarbete, varvid man exempelvis kan förbättra ungdomspass och andra liknande, tillgängliga verktyg. |
| --- | --- | --- |

14.

a)

Främja metoder för icke-formellt lärande samt undersöka hur man kan säkra ett formellt erkännande av icke-formell utbildning och icke-formellt lärande samt volontärarbete, varvid man exempelvis kan förbättra ungdomspass och andra liknande, tillgängliga verktyg.

| b) | Ytterligare stödja och underlätta ett meningsfullt deltagande av ungdomar i utvecklingen och utvärderingen av arbetsmarknadspolitiken, med tonvikt på utvecklingen och genomförandet av ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare stödja och underlätta ett meningsfullt deltagande av ungdomar i utvecklingen och utvärderingen av arbetsmarknadspolitiken, med tonvikt på utvecklingen och genomförandet av ungdomsgarantin.

| 15. | ”Ungdomsarbete av god kvalitet för alla”






  a) | Överväga åtgärder för att vidareutveckla ungdomsarbete av god kvalitet genom t.ex. kvalitetsnormer och andra ramar för kvalitetssäkring, ökat erkännande samt främjande av ungdomsforskning och digitala färdigheter och digital kompetens. |
| --- | --- | --- |

15.

a)

Överväga åtgärder för att vidareutveckla ungdomsarbete av god kvalitet genom t.ex. kvalitetsnormer och andra ramar för kvalitetssäkring, ökat erkännande samt främjande av ungdomsforskning och digitala färdigheter och digital kompetens.

| b) | Fortsätta att främja och utbyta praxis för ungdomsarbete av god kvalitet i hela EU med hjälp av alla till buds stående medel, inbegripet sådana relevanta EU-program som Erasmus+. |
| --- | --- |

b)

Fortsätta att främja och utbyta praxis för ungdomsarbete av god kvalitet i hela EU med hjälp av alla till buds stående medel, inbegripet sådana relevanta EU-program som Erasmus+.

| c) | Främja den praxis och de verktyg som förekommer i olika medlemsstater på nationell eller regional nivå. |
| --- | --- |

c)

Främja den praxis och de verktyg som förekommer i olika medlemsstater på nationell eller regional nivå.

| 16. | ”Möjligheter för ungdomar på landsbygden”






  a) | Stödja ett meningsfullt deltagande av ungdomar på olika sätt som är tillgängliga på samtliga nivåer, t.ex. genom stöd till lokala ungdomsråd eller nätverk för ungdomsrepresentation på landsbygden, samt skapa synergier med relevanta EU-program, såsom Leader (lokalt ledd utveckling – LLU) (14)
  , Europeiska solidaritetskåren och Erasmus+, samt EU:s strukturinstrument, såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Stödja ett meningsfullt deltagande av ungdomar på olika sätt som är tillgängliga på samtliga nivåer, t.ex. genom stöd till lokala ungdomsråd eller nätverk för ungdomsrepresentation på landsbygden, samt skapa synergier med relevanta EU-program, såsom Leader (lokalt ledd utveckling – LLU) (14)
  , Europeiska solidaritetskåren och Erasmus+, samt EU:s strukturinstrument, såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden.

| 17. | Beakta The 7th Cycle of EU Youth Dialogue, Findings from EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe - Creating Opportunities for Youth (inte översatt till svenska) (15) vid utformning och genomförande av framtida ungdomspolitik i synergi med annan politik som påverkar ungdomar, såsom utbildnings-, sysselsättnings-, social-. kultur-, digitaliserings-. miljö-, klimat-, idrotts- samt hälso- och sjukvårdspolitik, samt undersöka hur man kan utveckla och uppnå de relevanta europeiska ungdomsmålen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Prioritera och lyfta fram EU:s ungdomsdialog och främja genomförandet av dess resultat samt möjligheterna för ungdomar att delta online via Europeiska ungdomsportalen, eftersom dialogen är ett centralt instrument på europeisk nivå för att främja ett meningsfullt deltagande av ungdomar med olika bakgrund samt främja bättre samarbete mellan ungdomsorganisationer, forskare på ungdomsområdet och politiskt ansvariga, inbegripet berörda aktörer från andra relevanta sektorer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ytterligare stärka samarbetet mellan de olika berörda aktörerna vid genomförandet av EU:s ungdomsdialog, inbegripet ordförandeskapstriorna, EU-styrgruppen, de nationella arbetsgrupperna, internationella icke-statliga ungdomsorganisationer för att vid behov tillföra en europeisk ståndpunkt samt poolen med europeiska forskare på ungdomsområdet från ungdomspartnerskapet mellan Europarådet och EU. |
| --- | --- |

19.

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT GRIPA SIG AN MED FÖLJANDE:

| 20. | ”Sysselsättning av god kvalitet för alla”






  a) | Ägna ungdomar särskild uppmärksamhet vid utarbetandet av sysselsättnings- och socialpolitiken för att underlätta ungdomars tillgång till sysselsättning av god kvalitet via (företrädesvis avlönad) praktik samt bättre samarbete mellan och delaktighet från alla berörda parter, inbegripet utbildningsanstalter och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- | --- |

20.

a)

Ägna ungdomar särskild uppmärksamhet vid utarbetandet av sysselsättnings- och socialpolitiken för att underlätta ungdomars tillgång till sysselsättning av god kvalitet via (företrädesvis avlönad) praktik samt bättre samarbete mellan och delaktighet från alla berörda parter, inbegripet utbildningsanstalter och arbetsmarknadens parter.

| 21. | ”Ungdomsarbete av god kvalitet för alla”






  a) | Intensifiera samarbetet med Europarådet för att förbättra ungdomsarbetarnas utbildning och på så sätt höja kvaliteteten på ungdomsarbetet i Europa. |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Intensifiera samarbetet med Europarådet för att förbättra ungdomsarbetarnas utbildning och på så sätt höja kvaliteteten på ungdomsarbetet i Europa.

| 22. | ”Möjligheter för ungdomar på landsbygden”






  a) | Beakta de europeiska ungdomsmålen och resultatet av EU:s ungdomsdialog när man undersöker synergier mellan relevanta politik- och programområden, såsom jordbruks- och ungdomspolitiken, genom att t.ex. inrätta sektorsövergripande pilotprogram för att ge ungdomar i olika regioner större möjligheter. |
| --- | --- | --- |

22.

a)

Beakta de europeiska ungdomsmålen och resultatet av EU:s ungdomsdialog när man undersöker synergier mellan relevanta politik- och programområden, såsom jordbruks- och ungdomspolitiken, genom att t.ex. inrätta sektorsövergripande pilotprogram för att ge ungdomar i olika regioner större möjligheter.

| 23. | Främja och utnyttja EU:s ungdomsdialog som ett verktyg på EU-nivå för samråd med ungdomar, t.ex. i samband med konferensen om Europas framtid, den europeiska gröna given, den europeiska klimatpakten samt Agenda 2030 för hållbar utveckling, inbegripet målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

23.

SAMT NOTERAR FÖLJANDE:

| 24. | Allsidiga deltagandeformer bör ingå i samrådsprocessen för att man ska kunna uppnå relevanta resultat och bättre nå ut till ungdomar, särskilt dem med färre möjligheter. Förutom EU:s ungdomsdialog är det av yttersta vikt att man använder sig av ett stort antal metoder när samråden sker under svåra förhållanden, såsom en global kris (t.ex. covid-19-pandemin), i syfte att utveckla ett mer resilient, inkluderande och hållbart samhälle. Forskare på ungdomsområdet bör medverka när så är lämpligt. |
| --- | --- |

24.

Allsidiga deltagandeformer bör ingå i samrådsprocessen för att man ska kunna uppnå relevanta resultat och bättre nå ut till ungdomar, särskilt dem med färre möjligheter. Förutom EU:s ungdomsdialog är det av yttersta vikt att man använder sig av ett stort antal metoder när samråden sker under svåra förhållanden, såsom en global kris (t.ex. covid-19-pandemin), i syfte att utveckla ett mer resilient, inkluderande och hållbart samhälle. Forskare på ungdomsområdet bör medverka när så är lämpligt.

| 25. | Under de kommande cyklerna av EU:s ungdomsdialog bör de framtida ordförandeskapstriorna när så är lämpligt fokusera på att arbeta vidare med införlivandet och det sektorsövergripande genomförandet på många nivåer av de europeiska ungdomsmålen, och då öka deras synlighet som en inspirationskälla för unga européer. |
| --- | --- |

25.

Under de kommande cyklerna av EU:s ungdomsdialog bör de framtida ordförandeskapstriorna när så är lämpligt fokusera på att arbeta vidare med införlivandet och det sektorsövergripande genomförandet på många nivåer av de europeiska ungdomsmålen, och då öka deras synlighet som en inspirationskälla för unga européer.

| 26. | Den övergripande främsta prioriteringen för den kommande tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapstrion är Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation (”Europa för ungdomen – ungdomen för Europa: utrymme för demokrati och deltagande”). |
| --- | --- |

26.

Den övergripande främsta prioriteringen för den kommande tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapstrion är Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation (”Europa för ungdomen – ungdomen för Europa: utrymme för demokrati och deltagande”).

Hänvisningar

| 1. | Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (16). |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (16).

| 2. | Riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog (17). |
| --- | --- |

2.

Riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog (17).

| 3. | Slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (18). |
| --- | --- |

3.

Slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (18).

| 4. | Slutsatser om ungdomar och arbetets framtid (19). |
| --- | --- |

4.

Slutsatser om ungdomar och arbetets framtid (19).

| 5. | Den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Findings from the EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe – Creating Opportunities for Youth (inte översatt till svenska) (20). |
| --- | --- |

5.

Den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Findings from the EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe – Creating Opportunities for Youth (inte översatt till svenska) (20).

| 6. | Creating Opportunities for Youth – Outcomes of the 7th Cycle of the EU Youth Dialogue from the EU Youth Conference (Zagreb den 9–11 mars 2020) (inte översatt till svenska) (21). |
| --- | --- |

6.

Creating Opportunities for Youth – Outcomes of the 7th Cycle of the EU Youth Dialogue from the EU Youth Conference (Zagreb den 9–11 mars 2020) (inte översatt till svenska) (21).

---

(1)  Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

(2)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog – EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 189, 5.6.2019, s. 1).

(3)  Se resolutionen om styrningen av EU:s ungdomsdialog, punkterna 8 och 9 (EUT C 189, 5.6.2019, s. 2).

(4)  EUT C 189, 5.6.2019, s. 28.

(5)  Rapport om EU:s ungdomskonferens: Youth work (education) in flux - contemporary challenges in an erratic Europe av Tomi Kiilakoski och Marko Kovacic.

(6)  EUT C 412, 9.12.2019, s. 12.

(7)  EUT C 193, 9.6.2020, s. 3.

(8)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(9)  Markerade med kursiv i texten.

(10)  Sådana arbetsformer som distansarbete och hemmakontor är av särskild relevans i krissituationer, såsom covid-19-pandemin.

(11)  Utan att detta påverkar arbetsmarknadsparternas roller och autonomi i överensstämmelse med nationell praxis.

(12)  Detta undertema vidareutvecklades i slutsatserna om förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden.

(13)  ”Gröna jobb” är arbetstillfällen inom jordbruk, tillverkningsindustri, forskning och utveckling, förvaltning och tjänstesektorn som väsentligt bidrar till bevarandet eller återställandet av miljökvalitet (FN:s miljöprogram – Unep, 2018).

(14)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en#_edn1

(15)  Ibid. fotnot 8.

(16)  EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

(17)  EUT C 189, 5.6.2019, s. 1.

(18)  EUT C 412, 9.12.2019, s. 12.

(19)  EUT C 189, 3.6.2019, s. 28.

(20)  Ibid. fotnot 8.

(21)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/creating_opportunities_for_youth_-_outcomes_report_27mar2020_v3.pdf

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 26.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 212/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 212/7

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 juni 2020

om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2020

(2020/C 212 I/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, och

av följande skäl:

| — | Unionens budget för budgetåret 2020 antogs slutgiltigt den 27 november 2019 (2). |
| --- | --- |

—

Unionens budget för budgetåret 2020 antogs slutgiltigt den 27 november 2019 (2).

| — | Den 3 juni 2020 lade kommissionen fram ett förslag till ändringsbudget nr 5 till den allmänna budgeten för budgetåret 2020. |
| --- | --- |

—

Den 3 juni 2020 lade kommissionen fram ett förslag till ändringsbudget nr 5 till den allmänna budgeten för budgetåret 2020.

| — | Det är viktigt att möjliggöra ett snabbt antagande av förslag till ändringsbudget nr 5/2020 för att kunna fortsätta det humanitära stödet till flyktingar i Jordanien, Libanon och Turkiet utan avbrott. Det är därför motiverat att i enlighet med artikel 3.3 i rådets arbetsordning förkorta den tidsfrist på åtta veckor för information till de nationella parlamenten som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att möjliggöra ett snabbt antagande av förslag till ändringsbudget nr 5/2020 för att kunna fortsätta det humanitära stödet till flyktingar i Jordanien, Libanon och Turkiet utan avbrott. Det är därför motiverat att i enlighet med artikel 3.3 i rådets arbetsordning förkorta den tidsfrist på åtta veckor för information till de nationella parlamenten som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2020 antogs den 24 juni 2020.

Texten återfinns i sin helhet på rådets webbplats: http://www.consilium.europa.eu/

Utfärdat i Bryssel den 24 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUT L 57, 27.2.2020, s. 1.

2

---

| 26.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 212/9

---

Rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet

(2020/C 212 I/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM FRAMHÅLLER ATT

| 1. | covid-19-pandemin har påverkat och satt en helt ny press på utbildningssystemen i hela världen och inom hela EU; den har lett till stora förändringar i vårt sätt att lära, undervisa, kommunicera och samarbeta inom och mellan våra utbildningssamhällen; detta har haft konsekvenser för studerande (1) och deras familjer, för lärare, utbildare och ledare för utbildningsinstitutioner, liksom för samhället i stort, |
| --- | --- |

1.

| 2. | medlemsstaterna och utbildningsinstitutionerna sedan pandemin bröt ut har gjort avsevärda insatser för att säkerställa säkerheten och välbefinnandet för studerande och personal och för att lärandet och undervisningen ska kunna fortsätta, i syfte att skydda rätten till utbildning, |
| --- | --- |

2.

| 3. | majoriteten av medlemsstaterna som en beredskapsåtgärd har beslutat att i stor omfattning fysiskt stänga utbildningsinstitutioner, samtidigt som de snabbt har mobiliserat alternativa möjligheter och stöd till lärande och undervisning på distans, särskilt digitala lösningar; denna omställning har medfört olika utmaningar för medlemsstaternas utbildningssystem och aktörer, i synnerhet för de studerande och deras familjer och för lärare och utbildare, men den har också gett dem värdefulla erfarenheter när det gäller lärande och påskyndat utbildningsinstitutionernas fortsatta digitala omvandling, |
| --- | --- |

3.

| 4. | det under dessa exceptionella omständigheter har förekommit ett beaktansvärt samarbete mellan medlemsstaterna, som under krisen har visat prov på solidaritet och ömsesidigt stöd genom att regelbundet utbyta information om den nationella situationen och om utmaningar och förutsedda eller redan genomförda åtgärder och planer, samt genom att öppet utbyta utbildningsresurser, när detta varit möjligt, |
| --- | --- |

4.

SOM ÄR MEDVETET OM ATT

| 5. | fokus i början av krisen, då utbildningsinstitutionerna i majoriteten av medlemsstaterna fortfarande bedrev reguljär verksamhet, låg på frågan om hur de studerandes och lärarnas säkerhet skulle säkerställas, bland annat genom inrättande av skydds- och hygienåtgärder och genom tillhandahållande av information och vägledning, i samarbete mellan nationella utbildningsmyndigheter och hälsomyndigheter, |
| --- | --- |

5.

| 6. | medlemsstaterna, utbildningsinstitutionerna och de berörda aktörerna, allt eftersom situationen har utvecklats och de flesta medlemsstater i allt större omfattning fysiskt stängt sina utbildningsinstitutioner, för att säkerställa att lärandeprocessen kan fortsätta har gjort avsevärda insatser för att anpassa och utarbeta utbildningsinnehåll och säkerställa att det kan användas i distansundervisning; stöd för detta har tillhandahållits genom lämpliga riktlinjer, kombinerat med följsam ledning, kontinuerlig övervakning, fortlöpande förbättringar samt anpassningar av lagstiftningen, i överensstämmelse med nationella omständigheter; i detta hänseende kan utgångspositionerna ha varierat mellan medlemsstaterna, liksom mellan utbildningsinstitutionerna, vad avser utbildningssystemens digitala beredskap, bland annat när det gäller tillgången till verktyg och material för digitalt lärande och lärares och utbildares beredskap för att undervisa på distans, |
| --- | --- |

6.

| 7. | en av de största utmaningarna har varit frågan om att säkerställa inkludering och lika tillgång till distansutbildning av god kvalitet; vissa studerande, liksom lärare, utbildare och familjer, kan sakna digitala färdigheter och tillgång till teknik och internet, vilket kan utgöra ett stort hinder, särskilt för studerande från mindre gynnade miljöer och från landsbygdsområden, avlägsna områden och starkt urbaniserade områden; det finns också studerande med särskilda utbildningsbehov som behöver rådgivning och extra stöd under inlärningen; vidare har stängningen av utbildningsinstitutioner inneburit extra stora utmaningar för socioekonomiskt missgynnade studerande som oftare än andra lever i hushåll som inte är gynnsamma för hemstudier eller som vanligtvis har rätt till gratis skolmåltider, liksom för studerande som löper risk att lämna skolan med högst grundskoleutbildning, |
| --- | --- |

7.

| 8. | utbildningsinstitutioner är något mer än bara platser där människor studerar och undervisar – de är också trygga miljöer som ger en känsla av struktur och gemenskap och som ger möjligheter till social samvaro; med tanke på den oro och stress som orsakas av rädslan för pandemin och den sociala isoleringen, som är särskilt svår för personer som är utsatta för eller riskerar att utsättas för våld i hemmet, har det varit viktigt att nå ut och erbjuda psykologiskt och känslomässigt stöd, för att säkerställa att de studerande, deras familjer, lärare och utbildare mår bra både fysiskt och psykiskt, |
| --- | --- |

8.

| 9. | lärare och utbildare har varit tvungna att snabbt ställa om från undervisning med fysisk närvaro till distansundervisning; eftersom inte alla lärare och utbildare (2) hade erfarenhet, självförtroende, kunskaper, färdigheter och kompetens i den omfattning som krävs för att kunna organisera och tillhandahålla distansundervisning på ett effektivt sätt, har det dessutom funnits behov av riktad fortbildning; deras engagemang har ofta sträckt sig längre än till att ge lektioner och har omfattat ytterligare insatser för att säkerställa att de studerande gör framsteg och mår bra; behovet av snabb anpassning till den nya arbetsmiljön kan ha medfört en ökad arbetsbelastning, som påverkat balansen mellan arbete och privatliv; under dessa omständigheter har lärare, utbildare och stödpersonal visat ett engagemang, en kreativitet och en beredvillighet för samarbete, gemensamt skapande och peer learning som väcker beundran, |
| --- | --- |

9.

| 10. | den digitala utbildningen, även om omställningen till digital undervisning och digitalt lärande har varit mycket viktig för att möjliggöra en fortsatt inlärningsprocess, inte helt kan ersätta högkvalitativ undervisning och inlärning med fysisk närvaro; dessutom var den plötsliga övergången till digital undervisning och digitalt lärande i många fall en beredskapsåtgärd snarare än ett planerat optimalt tillhandahållande av omfattande digital distansutbildning; vissa lärare och utbildare undervisade via nätet för första gången och även om deras förmåga till anpassning och omställning är lovvärd bör den digitala undervisning och det digitala lärande som genomförts till följd av covid-19 – om än av stort värde – inte nödvändigtvis ses som en allmän standard för digital distansutbildning, |
| --- | --- |

10.

| 11. | det har funnits behov av ökat samarbete mellan de studerandes familjer och lärare och utbildare, och av ett starkare engagemang för att möjliggöra distansutbildning; för föräldrar och vårdnadshavare som arbetar hemifrån har det varit krävande att kombinera arbetsuppgifterna med undervisningsstöd för barn och barnomsorgsuppgifter; för föräldrar och vårdnadshavare som inte har kunnat arbeta hemifrån har det inneburit ytterligare en utmaning att hitta barnomsorg för mindre barn, |
| --- | --- |

11.

| 12. | tillhandahållandet av de praktiska delarna av läroplanen utgör en särskild utmaning inom distansutbildningen, vilket är extra relevant inom yrkesutbildningen, där det praktiska lärandet utgör en stor del av läroplanen; studerande som genomgår yrkes- och vidareutbildning kan därför ha missgynnats mer än andra med tanke på att krisen har haft konsekvenser för många arbetsgivare som deltar i arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsutbildningar; då lärlingar i vissa fall är beroende av betalning och ersättning från arbetsgivare har detta påverkat deras försörjningsmöjligheter, |
| --- | --- |

12.

| 13. | vuxenstuderande, särskilt de som är lågutbildade, ibland saknar de digitala färdigheter som krävs för att delta i digital utbildning, vilket kan påverka deras möjligheter till kompetensutveckling och omskolning, |
| --- | --- |

13.

| 14. | en av de största utmaningarna har varit att hantera bedömning och betygsättning, och vissa medlemsstater har uppmuntrat en inriktning på formativ bedömning och beaktande av olika inlärningsförhållanden; detta hänger ihop med utmaningen att ordna så att skolåret och det akademiska året kan slutföras på ett effektivt sätt, vilket är särskilt viktigt när det gäller examina och slutbetyg eftersom det påverkar antagningen på olika utbildningsnivåer; i detta avseende kan informationsutbyte, samarbete och dialog mellan berörda utbildningsaktörer, inbegripet myndigheter med ansvar för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll och arbetsmarknadens parter, ligga till grund för en användbar samordnad strategi, vilket kan vara särskilt användbart när man fattar beslut om krav för antagning vid institutioner för högre utbildning, med vederbörlig hänsyn till deras autonomi och till nationella förhållanden |
| --- | --- |

14.

| 15. | pandemin också har påverkat möjligheterna till rörlighet i utbildningssyfte, inom Europa och internationellt; eftersom många utbildningsinstitutioner har stängts har studerande som deltar i utbytesprogram stött på olika svårigheter när det gäller kontinuiteten i deras utbytesperiod, tillgången till bostad och hälso- och sjukvård, rätten till bidrag och stipendier och möjligheten att återvända till hemlandet; studerande som deltar i utbytesprogram kan också ha ställts inför socioekonomiska svårigheter om familjen förlorat inkomster till följd av den arbetsmarknadskris som covid-19-pandemin orsakat, |
| --- | --- |

15.

| 16. | många verksamheter i projekt inom Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren har senarelagts eller ställts in och virtuellt samarbete har uppmuntrats i fall där utbyten varit planerade, |
| --- | --- |

16.

| 17. | det är viktigt att nuvarande investeringsprioriteringar, utöver de nödvändiga investeringarna för att åtgärda krisens hälsomässiga och socioekonomiska konsekvenser, inriktas på utbildning; i detta avseende är det mycket viktigt att erkänna att kvalitetsutbildning på ett avgörande sätt bidrar till medborgarnas välbefinnande och personliga och yrkesmässiga utveckling liksom till samhällets och ekonomins resiliens, och att den har stor betydelse för återhämtningen; det är nödvändigt att ta detta i beaktande vid utarbetandet av återhämtningsplanen för Europa, |
| --- | --- |

17.

SOM KONSTATERAR ATT

| 18. | medlemsstaterna och deras utbildningsinstitutioner för att klara av dessa utmaningar och beroende på nationella förhållanden snabbt måste införa ett antal åtgärder, såsom att






  — | på nationell nivå och/eller institutionsnivå utarbeta och dela utbildningsinnehåll och utbildningsmaterial av god kvalitet liksom rutiner som fungerar väl vid distansutbildning, |
| --- | --- | --- |

18.

—

på nationell nivå och/eller institutionsnivå utarbeta och dela utbildningsinnehåll och utbildningsmaterial av god kvalitet liksom rutiner som fungerar väl vid distansutbildning,

| — | stödja virtuella lärandemiljöer och möjliggöra användningen av befintliga plattformar för nätbaserat lärande (eller utveckla nya) samt användningen av verktyg för samarbete i grupp, |
| --- | --- |

—

stödja virtuella lärandemiljöer och möjliggöra användningen av befintliga plattformar för nätbaserat lärande (eller utveckla nya) samt användningen av verktyg för samarbete i grupp,

| — | använda tv och andra medier för att tillhandahålla utbildningsinnehåll, |
| --- | --- |

—

använda tv och andra medier för att tillhandahålla utbildningsinnehåll,

| — | utarbeta en uppsättning riktlinjer och instruktioner för deltagande i distansutbildning och tillhandahållande av distansundervisning, exempelvis om säker användning av digitala verktyg och nätbaserad bedömning, |
| --- | --- |

—

utarbeta en uppsättning riktlinjer och instruktioner för deltagande i distansutbildning och tillhandahållande av distansundervisning, exempelvis om säker användning av digitala verktyg och nätbaserad bedömning,

| — | tillhandahålla riktade möjligheter till yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare och andra pedagoger, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla riktade möjligheter till yrkesmässig utveckling för lärare och utbildare och andra pedagoger,

| — | kartlägga vilka studerande som inte kan delta i distansundervisning och nå ut till dem genom att tillhandahålla nödvändig utrustning och tillgång till internet, särskilt för personer från geografiskt isolerade eller socioekonomiskt missgynnade områden och miljöer, och dela ut tryckt utbildningsmaterial när så krävs, |
| --- | --- |

—

kartlägga vilka studerande som inte kan delta i distansundervisning och nå ut till dem genom att tillhandahålla nödvändig utrustning och tillgång till internet, särskilt för personer från geografiskt isolerade eller socioekonomiskt missgynnade områden och miljöer, och dela ut tryckt utbildningsmaterial när så krävs,

| — | tillhandahålla riktat stöd för studerande med särskilda utbildningsbehov, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla riktat stöd för studerande med särskilda utbildningsbehov,

| — | underlätta tillgången till digitalt innehåll på bibliotek, |
| --- | --- |

—

underlätta tillgången till digitalt innehåll på bibliotek,

| — | tillhandahålla måltider för studerande från socioekonomiskt missgynnade miljöer, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla måltider för studerande från socioekonomiskt missgynnade miljöer,

| — | erbjuda olika former av psykologiskt stöd för studerande, familjer, lärare och utbildare, |
| --- | --- |

—

erbjuda olika former av psykologiskt stöd för studerande, familjer, lärare och utbildare,

| — | säkerställa att det finns barnomsorg för mindre barn till föräldrar och vårdnadshavare som inte har kunnat arbeta hemifrån, särskilt arbetstagare som spelar en central roll inom kritiska sektorer som hälso- och sjukvårdstjänster, |
| --- | --- |

—

säkerställa att det finns barnomsorg för mindre barn till föräldrar och vårdnadshavare som inte har kunnat arbeta hemifrån, särskilt arbetstagare som spelar en central roll inom kritiska sektorer som hälso- och sjukvårdstjänster,

| — | tillhandahålla olika typer av stöd för studerande som reser iväg på respektive återvänder från utbytesprogram i utlandet, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla olika typer av stöd för studerande som reser iväg på respektive återvänder från utbytesprogram i utlandet,

| — | regelbundet tillhandahålla information för studerande, lärare och utbildare, utbildningsinstitutioner, familjer och andra berörda parter, |
| --- | --- |

—

regelbundet tillhandahålla information för studerande, lärare och utbildare, utbildningsinstitutioner, familjer och andra berörda parter,

| — | utveckla samarbete med lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer, samt med företag, inbegripet telekomföretag, internetleverantörer och förläggare, som i vissa fall avgiftsfritt har tillhandahållit material och verktyg, |
| --- | --- |

—

utveckla samarbete med lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer, samt med företag, inbegripet telekomföretag, internetleverantörer och förläggare, som i vissa fall avgiftsfritt har tillhandahållit material och verktyg,

| — | stödja och om möjligt stimulera fysisk utbildning och aktivitet, med beaktande av säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

—

stödja och om möjligt stimulera fysisk utbildning och aktivitet, med beaktande av säkerhetsåtgärder.

| 19. | kommissionen som svar på covid-19-krisen skapade möjligheter till ökad flexibilitet vid genomförandet av Erasmus+-programmet, vilket kompletterades med praktiska råd till deltagare i Erasmus+ och nationella organ, och dessutom, utöver de insatser som gjorts inom rådet, främjade ytterligare möjligheter till samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

19.

| 20. | det nu, när situationen ska normaliseras och de restriktiva åtgärderna kan komma att hävas till följd av hälso- och sjukvårdsmyndigheternas rekommendationer, uppstår fler frågor som gäller öppnandet av utbildningsinstitutioner och företag som tillhandahåller arbetsplatsförlagt lärande, inbegripet relaterade organisatoriska åtgärder och säkerhetsåtgärder, särskilt sådana som har att göra med social distansering, sanitet och hygien; några av utmaningarna i detta sammanhang gäller tillräckliga personalresurser liksom utbildningsanläggningarnas beredskap och hållbarhet, i synnerhet deras lämplighet för genomförandet av de nödvändiga åtgärderna, |
| --- | --- |

20.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH I ÖVERENSSTÄMMELSE MED NATIONELLA FÖRHÅLLANDEN,

| 21. | fortsätta att sinsemellan utbyta information, erfarenheter och bästa praxis om hur utbildningen bäst kan anpassas till situationen, beroende på den fortsatta utvecklingen av covid-19-krisen, bland annat när det gäller olika åtgärder för att öppna utbildningsinstitutionerna igen, säkerställa rättvisa, främja de studerandes och personalens välbefinnande och tillhandahålla psykologiskt stöd samt i detta avseende verka för ett effektivt och konsekvent informationsflöde och maximalt utnyttja befintliga nätverk, |
| --- | --- |

21.

| 22. | i samband med att utbildningsinstitutioner åter öppnas och i enlighet med lokala, regionala och nationella förhållanden vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för säkerheten för studerande och lärare, vilket inbegriper lämpliga sanitära förhållanden och hygienförhållanden, samt återuppta undervisningsverksamhet med fysisk närvaro, samtidigt som lika möjligheter säkerställs, |
| --- | --- |

22.

| 23. | på grundval av de erfarenheter som gjorts hittills under covid-19-krisen och med tanke på krisens potentiella långvariga inverkan på utbildningen i framtiden, undersöka innovationsmöjligheter och genomföra ytterligare insatser för att påskynda den digitala omvandlingen av utbildningssystemen och, när så krävs, förstärka utbildningsinstitutionernas digitala kapacitet och minska den digitala klyftan, |
| --- | --- |

23.

| 24. | med beaktande av de erfarenheter som gjorts under covid-19-krisen stödja en vidareutveckling av lärares och utbildares digitala färdigheter och digitala kompetens, i syfte att underlätta undervisning och bedömning i digitala lärandemiljöer, |
| --- | --- |

24.

| 25. | med vederbörlig hänsyn till institutionernas autonomi undersöka möjligheten att integrera högkvalitativ digital undervisning som en del av utbildningsutbudet på alla nivåer och inom alla typer av utbildning och i detta sammanhang uppmärksamma de digitala verktygens lämplighet i förhållande till de studerandes ålder och särskilda behov, liksom efterlevnaden av dataskyddsregler, sekretess, etiska hänsynstaganden, säkerhetskrav och cybersäkerhetskrav, |
| --- | --- |

25.

| 26. | undersöka möjligheterna att förstärka undervisning och lärande genom övervakning och utvärdering baserad på utvinning av utbildningsdata med fokus på befintliga data, lärandeanalys och användning av artificiell intelligens, med vederbörlig uppmärksamhet på efterlevnaden av den allmänna dataskyddsförordningen (EU) 2016/679, |
| --- | --- |

26.

| 27. | samtidigt som man tillhandahåller möjligheter till lärande på distans, digitalt lärande och blandat lärande, ägna ytterligare uppmärksamhet åt att lika möjligheter och fortsatt tillgång till högkvalitativ utbildning för studerande i alla åldrar säkerställs, samtidigt som man sörjer för kvalitet och uppmanar till validering och erkännande av förvärvade utbildningsresultat, bekräfta rätten till utbildning och i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt att förhindra att fler elever lämnar skolan med högst grundskoleutbildning till följd av covid-19-krisen, |
| --- | --- |

27.

| 28. | för att mildra covid-19-krisens negativa inverkan på den fysiska gränsöverskridande rörligheten och relaterat samarbete, uppmuntra användningen av virtuella möjligheter till rörlighet och samarbete, |
| --- | --- |

28.

| 29. | samarbeta för att undanröja covid-19-relaterade hinder för gränsöverskridande rörlighet i utbildningssyfte, med beaktande av olika strategiers möjliga konsekvenser när det gäller bedömning, eventuellt senarelagda eller inställda examina och senarelagda antagningar, som kan inverka negativt på möjligheterna till rörlighet i utbildningssyfte under följande år, |
| --- | --- |

29.

| 30. | samarbeta för att säkerställa utbildningsmöjligheter för studerande som dagligen pendlar mellan angränsande medlemsstater, särskilt vid förlängd stängning av gränsen, |
| --- | --- |

30.

| 31. | stödja vidareutvecklingen av digital infrastruktur och digitala färdigheter och digital kompetens genom att utnyttja den finansiering som är tillgänglig inom ramen för unionens program och fonder, särskilt Erasmus+-programmet, Europeiska solidaritetskåren, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, stödprogrammet för strukturreformer och deras efterföljare, samt det nya programmet för ett digitalt Europa |
| --- | --- |

31.

OCH UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED DESS BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN,

| 32. | bedriva forskning och sprida resultat om konsekvenserna av covid-19-pandemin och tillvaratagna erfarenheter på olika utbildningsnivåer, med fokus på lärande och undervisning på distans och den digitala kapaciteten i medlemsstaternas utbildningssystem, som en resurs för att förstärka det evidensbaserade beslutsfattandet på nationell nivå och samarbetet på unionsnivå, för att kunna bygga upp resiliens och beredskap för snabba, effektiva och lämpliga åtgärder vid framtida kriser, |
| --- | --- |

32.

| 33. | vid utarbetandet av ett förslag till återhämtningsplan för Europa, ta hänsyn till den potential till omvandling som utbildningen har som drivkraft bakom en lyckad återhämtning och till behovet av investeringar i utbildning, särskilt när det gäller digital utbildning, inbegripet infrastruktur och digitala färdigheter, |
| --- | --- |

33.

| 34. | stödja medlemsstaterna när det gäller att möjliggöra investeringar i hållbar utbildningsinfrastruktur i linje med den europeiska gröna given och samtidigt ta hänsyn till den kapacitet som behövs för att säkerställa säkerhet och nödvändiga organisatoriska åtgärder som svar på covid-19-krisen, |
| --- | --- |

34.

| 35. | vid utarbetandet av det europeiska området för utbildning, tillsammans med den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete efter 2020, den nya handlingsplanen för digital utbildning och den uppdaterade kompetensagendan för Europa, ta hänsyn till de erfarenheter som tillvaratagits från covid-19-krisen vad gäller den digitala omvandlingen av utbildningssystemen, med särskild uppmärksamhet på kvalitet och samhällsutmaningar såsom säkerställande av inkludering, tillhandahållande av lika möjligheter, främjande av sammanhållning och bekämpning av desinformation, |
| --- | --- |

35.

| 36. | fortsätta att underlätta utbyten om utmaningar och åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna, bland annat genom att sammanlänka samt förbättra tillgången till och tillgängligheten för databaser med öppna utbildningsresurser, i syfte att underlätta utbyte av metoder, verktyg och material för lärande på distans; i detta sammanhang bygga vidare på befintliga möjligheter, t.ex. de som är tillgängliga via eTwinning, School Education Gateway och webbplattformen för vuxenutbildning i Europa (Epale); främja användningen av verktyg för självbedömning såsom Selfie och HEInnovate för att stödja den digitala kapaciteten och omvandlingen av skolor och institutioner för högre utbildning, |
| --- | --- |

36.

| 37. | presentera och sprida ytterligare praktisk information till medlemsstaterna om möjligheten att finansiera behov inom utbildningssystemen och lindra konsekvenserna av covid-19-pandemin genom investeringsinitiativen mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+) och andra lämpliga finansieringsmekanismer, |
| --- | --- |

37.

| 38. | fortsätta att regelbundet utbyta information med berörda aktörer och genomförandeorgan för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren om möjligheterna till flexibla arrangemang för genomförandet av rörlighet i utbildningssyfte och projekt mot bakgrund av covid-19-krisen, |
| --- | --- |

38.

| 39. | tillsammans med medlemsstaterna undersöka olika sätt att ta itu med de mest akuta behoven under perioder då den fysiska rörligheten är begränsad genom att tillåta flexibilitet för omfördelning av outnyttjade medel mellan Erasmus+-åtgärder, när så är lämpligt, |
| --- | --- |

39.

| 40. | stödja medlemsstaterna i vidareutvecklingen av praxis för och möjligheter till digital utbildning, liksom i arbetet med att ta itu med covid-19-krisens konsekvenser för de mest utsatta grupperna av studerande, genom att använda tillgängliga möjligheter inom Erasmus+, |
| --- | --- |

40.

| 41. | sprida och främja användningen av relevant material och relevanta verktyg, inbegripet erfarenheter av virtuellt samarbete, som resulterat av projekt inom Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren och verksamheter inom europeiska och nationella koalitioner för digitala färdigheter och sysselsättning, som i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna kan ge ytterligare användbart stöd i hanteringen av covid-19-krisen, |
| --- | --- |

41.

| 42. | i samarbete med medlemsstaterna och med vederbörlig hänsyn till institutionell autonomi och nationella förhållanden påbörja arbetet med åtgärder för att undanröja covid-19-relaterade hinder och åter börja tillvarata möjligheterna till gränsöverskridande rörlighet i utbildningssyfte i covid-19-krisens efterdyningar, bland annat genom att tillhandahålla tydliga riktlinjer om hur möjligheter till rörlighet i utbildningssyfte kan underlättas inom ramen för Erasmus+, |
| --- | --- |

42.

| 43. | främja virtuell rörlighet och virtuellt samarbete av hög kvalitet och stödja utvecklingen av blandad rörlighet inom ramen för Erasmus+-programmet, med beaktande av det faktum att virtuell rörlighet, även om den inte kan ersätta fysisk rörlighet, fyller en viktig kompletterande funktion, |
| --- | --- |

43.

| 44. | i nära samarbete med internationella organisationer som Europarådet, Unesco och OECD tillhandahålla och sprida information om hur covid-19 påverkar utbildningen. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  I detta dokument används termen studerande i vid bemärkelse och omfattar alla som deltar i någon form av utbildning oavsett nivå, t.ex. förskoleverksamhet och barnomsorg, grundskola och gymnasium, yrkes- och vidareutbildning, vuxenutbildning och högre utbildning.

(2)  Enligt OECD:s Talis-undersökning (2018) känner mindre än 40 % av lärarna sig väl förberedda för att använda IKT i undervisningen.

---