# Uradni list C 170/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 170 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6318. maj 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 170

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6318. maj 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 170/01 | Sporočilo Komisije Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe | 1 |
| 2020/C 170/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 170/01

Sporočilo Komisije Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe

1

2020/C 170/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 170/03 | Menjalni tečaji eura — 15. maj 2020 | 21 |
| | Računsko sodišče |
| 2020/C 170/04 | Posebno poročilo št. 12/2020 Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe: vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen | 22 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2020/C 170/05 | Nacionalna izvzetja ponudnikov storitev iger na srečo iz nacionalnih določb za prenos Direktive (EU) 2015/849 (direktive o preprečevanju pranja denarja) Seznam držav članic, ki so se odločile, da bodo ponudnike nekaterih storitev iger na srečo izvzele iz nacionalnih določb za prenos Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma | 23 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 170/03

Menjalni tečaji eura — 15. maj 2020

21

Računsko sodišče

2020/C 170/04

Posebno poročilo št. 12/2020 Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe: vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen

22

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2020/C 170/05

Nacionalna izvzetja ponudnikov storitev iger na srečo iz nacionalnih določb za prenos Direktive (EU) 2015/849 (direktive o preprečevanju pranja denarja) Seznam držav članic, ki so se odločile, da bodo ponudnike nekaterih storitev iger na srečo izvzele iz nacionalnih določb za prenos Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma

23

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 170/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 25 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 170/07 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 27 |
| 2020/C 170/08 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 38 |
| 2020/C 170/09 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 51 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 170/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

25

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 170/07

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

27

2020/C 170/08

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

38

2020/C 170/09

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe

(2020/C 170/01)

Komisija je 11. maja 2020 odobrila vsebino osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe.

Osnutek uredbe Komisije je priložen temu sporočilu. Osnutek uredbe Komisije je na voljo za javno posvetovanje na spletni strani: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

PRILOGA

OSNUTEK UREDBE KOMISIJE (EU) .../...

z dne ...

o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1), zlasti točke (a) člena 1(1) Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 (2) razglaša nekatere vrste pomoči za združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 (2) razglaša nekatere vrste pomoči za združljive z notranjim trgom.

| (2) | Podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: ETS), ki so zajeti v Uredbi (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v [novi uredbi o ETS], se pogosto soočajo s težavami pri financiranju dodatnih stroškov, ki izhajajo iz sodelovanja med partnerji iz različnih regij, različnih držav članic ali tretjih držav. Glede na pomen ETS za kohezijsko politiko, ki zagotavlja okvir za izvajanje skupnih ukrepov in izmenjav o politikah med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi akterji iz različnih držav članic ali tretjih držav, bi bilo treba obravnavati nekatere težave, s katerimi se soočajo projekti ETS, da se omogoči njihova skladnost s pravili o državni pomoči. Glede na izkušnje Komisije bi se morala Uredba (EU) št. 651/2014 uporabljati za pomoč za projekte ETS ne glede na velikost upravičenih podjetij. |
| --- | --- |

(2)

Podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: ETS), ki so zajeti v Uredbi (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v [novi uredbi o ETS], se pogosto soočajo s težavami pri financiranju dodatnih stroškov, ki izhajajo iz sodelovanja med partnerji iz različnih regij, različnih držav članic ali tretjih držav. Glede na pomen ETS za kohezijsko politiko, ki zagotavlja okvir za izvajanje skupnih ukrepov in izmenjav o politikah med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi akterji iz različnih držav članic ali tretjih držav, bi bilo treba obravnavati nekatere težave, s katerimi se soočajo projekti ETS, da se omogoči njihova skladnost s pravili o državni pomoči. Glede na izkušnje Komisije bi se morala Uredba (EU) št. 651/2014 uporabljati za pomoč za projekte ETS ne glede na velikost upravičenih podjetij.

| (3) | Poleg tega bi bilo treba zaradi omejenega učinka na trgovino in konkurenco, ki ga imajo majhni zneski pomoči, dodeljeni podjetjem, ki sodelujejo v projektih ETS, določiti preprosta pravila za primere, v katerih skupni znesek pomoči na podjetje in na projekt ne presega določene zgornje meje. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega bi bilo treba zaradi omejenega učinka na trgovino in konkurenco, ki ga imajo majhni zneski pomoči, dodeljeni podjetjem, ki sodelujejo v projektih ETS, določiti preprosta pravila za primere, v katerih skupni znesek pomoči na podjetje in na projekt ne presega določene zgornje meje.

| (4) | Raziskovalni in razvojni projekti ali študije izvedljivosti, ki so na podlagi ocene in razvrstitve neodvisnih strokovnjakov prejeli oznako kakovosti „pečat odličnosti“ ter štejejo za odlične in primerne za prejemanje javnih sredstev, vendar jih zaradi pomanjkanja razpoložljivih sredstev ni mogoče financirati s sredstvi okvirnega programa Obzorje, se lahko podprejo z nacionalnimi sredstvi, vključno s sredstvi iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 ter iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada+ za obdobje 2021–2027. Državna pomoč, dodeljena takšnim raziskovalnim in razvojnim projektom, ki jih izvajajo mala in srednja podjetja, bi morala veljati za združljivo z notranjim trgom in biti pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve. Poleg tega se ne bi smelo zahtevati, da se ponovno ocenijo pogoji za upravičenost, ki so bili v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali okvirnega programa Obzorje Evropa na ravni Unije že ocenjeni pred podelitvijo oznake „pečat odličnosti“. Pridobitni ali nepridobitni značaj subjektov, ki izvajajo projekte, ni pomembno merilo v konkurenčnem pravu. |
| --- | --- |

(4)

Raziskovalni in razvojni projekti ali študije izvedljivosti, ki so na podlagi ocene in razvrstitve neodvisnih strokovnjakov prejeli oznako kakovosti „pečat odličnosti“ ter štejejo za odlične in primerne za prejemanje javnih sredstev, vendar jih zaradi pomanjkanja razpoložljivih sredstev ni mogoče financirati s sredstvi okvirnega programa Obzorje, se lahko podprejo z nacionalnimi sredstvi, vključno s sredstvi iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 ter iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada+ za obdobje 2021–2027. Državna pomoč, dodeljena takšnim raziskovalnim in razvojnim projektom, ki jih izvajajo mala in srednja podjetja, bi morala veljati za združljivo z notranjim trgom in biti pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve. Poleg tega se ne bi smelo zahtevati, da se ponovno ocenijo pogoji za upravičenost, ki so bili v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali okvirnega programa Obzorje Evropa na ravni Unije že ocenjeni pred podelitvijo oznake „pečat odličnosti“. Pridobitni ali nepridobitni značaj subjektov, ki izvajajo projekte, ni pomembno merilo v konkurenčnem pravu.

| (5) | Državna pomoč, dodeljena nekaterim projektom skupnega interesa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost iz Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta (4) (uredba o IPE 2), se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom in je pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve. |
| --- | --- |

(5)

Državna pomoč, dodeljena nekaterim projektom skupnega interesa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost iz Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta (4) (uredba o IPE 2), se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom in je pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve.

| (6) | Nepovratna sredstva za raziskovalce v okviru potrditve koncepta ERC in v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, ki se štejejo za gospodarske dejavnosti, bi bilo prav tako treba šteti za združljiva z notranjim trgom, če so projekti prejeli oznako kakovosti „pečat odličnosti“. |
| --- | --- |

(6)

Nepovratna sredstva za raziskovalce v okviru potrditve koncepta ERC in v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, ki se štejejo za gospodarske dejavnosti, bi bilo prav tako treba šteti za združljiva z notranjim trgom, če so projekti prejeli oznako kakovosti „pečat odličnosti“.

| (7) | Kombinirano javno financiranje raziskovalnih in razvojnih projektov (na primer projektov, ki se izvajajo v okviru institucionaliziranega evropskega partnerstva na podlagi člena 185 ali člena 187 Pogodbe ali v okviru ukrepa sofinanciranja, kot je opredeljen v okvirnem programu Obzorje Evropa) z nacionalnimi sredstvi in centralno upravljanimi sredstvi Unije lahko prispeva k izboljšanju evropske konkurenčnosti na področju raziskav in razvoja, saj se za takšne raziskovalne in razvojne projekte šteje, da izpolnjujejo cilje glede skupnega evropskega interesa in odpravljajo natančno opredeljeno nedelovanje trga. To velja, kadar take projekte ocenijo, razvrstijo in izberejo neodvisni strokovnjaki v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali okvirnega programa Obzorje Evropa, in sicer po nadnacionalnih razpisih, pri katerih sodelujejo najmanj tri države članice (ali dve državi članici pri ukrepih povezovanja). Finančne prispevke držav članic, vključno s sredstvi iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 ter iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada+ za obdobje 2021–2027, za te sofinancirane raziskovalne in razvojne projekte bi bilo treba šteti za združljive z notranjim trgom in jih pod določenimi pogoji izvzeti iz obveznosti priglasitve. Poleg tega se ne bi smela zahtevati ponovna ocena pogojev za upravičenost, izpolnjevanje katerih so v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa neodvisni strokovnjaki na nadnacionalni ravni že ocenili pred izbiro raziskovalnega oziroma razvojnega projekta. |
| --- | --- |

(7)

Kombinirano javno financiranje raziskovalnih in razvojnih projektov (na primer projektov, ki se izvajajo v okviru institucionaliziranega evropskega partnerstva na podlagi člena 185 ali člena 187 Pogodbe ali v okviru ukrepa sofinanciranja, kot je opredeljen v okvirnem programu Obzorje Evropa) z nacionalnimi sredstvi in centralno upravljanimi sredstvi Unije lahko prispeva k izboljšanju evropske konkurenčnosti na področju raziskav in razvoja, saj se za takšne raziskovalne in razvojne projekte šteje, da izpolnjujejo cilje glede skupnega evropskega interesa in odpravljajo natančno opredeljeno nedelovanje trga. To velja, kadar take projekte ocenijo, razvrstijo in izberejo neodvisni strokovnjaki v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali okvirnega programa Obzorje Evropa, in sicer po nadnacionalnih razpisih, pri katerih sodelujejo najmanj tri države članice (ali dve državi članici pri ukrepih povezovanja). Finančne prispevke držav članic, vključno s sredstvi iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 ter iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada+ za obdobje 2021–2027, za te sofinancirane raziskovalne in razvojne projekte bi bilo treba šteti za združljive z notranjim trgom in jih pod določenimi pogoji izvzeti iz obveznosti priglasitve. Poleg tega se ne bi smela zahtevati ponovna ocena pogojev za upravičenost, izpolnjevanje katerih so v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa neodvisni strokovnjaki na nadnacionalni ravni že ocenili pred izbiro raziskovalnega oziroma razvojnega projekta.

| (8) | V programu Obzorje 2020 in okvirnem programu Obzorje Evropa je opredeljeno, kateri ukrepi na področju raziskav in inovacij so upravičeni do financiranja. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da ukrep na področju raziskav in inovacij, kot je opredeljen v okvirnem programu Obzorje, običajno ustreza dejavnostim temeljnih in industrijskih raziskav, kot so opredeljene v tej uredbi. Poleg tega ukrep na področju inovacij, ki se podpira v okvirnem programu Obzorje, običajno ustreza dejavnostim eksperimentalnega razvoja, kot je opredeljen v tej uredbi. Poenostavitve iz te uredbe na področju raziskav in razvoja pa se ne bi smele uporabljati za financiranje dejavnosti, ki na podlagi pravil o državni pomoči za raziskave in razvoj niso upravičene, torej dejavnosti, ki presegajo okvir opredelitve dejavnosti eksperimentalnega razvoja. V ta namen lahko države članice upoštevajo tudi opredelitve pojmov v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti. Komisija poudarja, da se za državno pomoč za raziskovalne in razvojne dejavnosti na ravni tehnološke pripravljenosti 9 šteje, da presega okvir opredelitve eksperimentalnega razvoja, zaradi česar je izključena s področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

V programu Obzorje 2020 in okvirnem programu Obzorje Evropa je opredeljeno, kateri ukrepi na področju raziskav in inovacij so upravičeni do financiranja. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da ukrep na področju raziskav in inovacij, kot je opredeljen v okvirnem programu Obzorje, običajno ustreza dejavnostim temeljnih in industrijskih raziskav, kot so opredeljene v tej uredbi. Poleg tega ukrep na področju inovacij, ki se podpira v okvirnem programu Obzorje, običajno ustreza dejavnostim eksperimentalnega razvoja, kot je opredeljen v tej uredbi. Poenostavitve iz te uredbe na področju raziskav in razvoja pa se ne bi smele uporabljati za financiranje dejavnosti, ki na podlagi pravil o državni pomoči za raziskave in razvoj niso upravičene, torej dejavnosti, ki presegajo okvir opredelitve dejavnosti eksperimentalnega razvoja. V ta namen lahko države članice upoštevajo tudi opredelitve pojmov v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti. Komisija poudarja, da se za državno pomoč za raziskovalne in razvojne dejavnosti na ravni tehnološke pripravljenosti 9 šteje, da presega okvir opredelitve eksperimentalnega razvoja, zaradi česar je izključena s področja uporabe te uredbe.

| (9) | Program za digitalno Evropo bo podpiral in pospeševal digitalizacijo evropskega gospodarstva in evropske družbe ter prinesel koristi digitalizacije evropskim državljanom, javnim upravam in podjetjem po vsej Uniji. Program dopolnjuje raziskovalne, razvojne in inovacijske projekte, ki se podpirajo v okviru programa Obzorje Evropa, programa Instrument za povezovanje Evrope – Digitalno in programa InvestEU. Podpiral bo krepitev digitalnih kapacitet (kot so podatki, računalništvo in kibernetska varnost) javnega sektorja in MSP ter raziskovalnih in inovacijskih skupnosti. Program bo zagotovil finančni prispevek za napredno računalništvo, vključno z visokozmogljivim računalništvom, računalništvom v oblaku, računalništvom na robu, kvantnim računalništvom in umetno inteligenco, med drugim za vzpostavitev evropskih vozlišč za digitalne inovacije ter centrov za preizkušanje in eksperimentiranje. Podpiral bo tudi digitalna znanja in spretnosti ter kibernetsko opremo in orodja. |
| --- | --- |

(9)

Program za digitalno Evropo bo podpiral in pospeševal digitalizacijo evropskega gospodarstva in evropske družbe ter prinesel koristi digitalizacije evropskim državljanom, javnim upravam in podjetjem po vsej Uniji. Program dopolnjuje raziskovalne, razvojne in inovacijske projekte, ki se podpirajo v okviru programa Obzorje Evropa, programa Instrument za povezovanje Evrope – Digitalno in programa InvestEU. Podpiral bo krepitev digitalnih kapacitet (kot so podatki, računalništvo in kibernetska varnost) javnega sektorja in MSP ter raziskovalnih in inovacijskih skupnosti. Program bo zagotovil finančni prispevek za napredno računalništvo, vključno z visokozmogljivim računalništvom, računalništvom v oblaku, računalništvom na robu, kvantnim računalništvom in umetno inteligenco, med drugim za vzpostavitev evropskih vozlišč za digitalne inovacije ter centrov za preizkušanje in eksperimentiranje. Podpiral bo tudi digitalna znanja in spretnosti ter kibernetsko opremo in orodja.

| (10) | Finančni produkti, ki jih podpira sklad InvestEU, lahko vključujejo sredstva, ki jih nadzirajo države članice, vključno s sredstvi EU v okviru deljenega upravljanja, da se poveča učinek finančnega vzvoda in podprejo dodatne naložbe v Evropi. Države članice imajo možnost, da del sredstev Unije v okviru deljenega upravljanja prispevajo v oddelek jamstva EU za države članice v okviru sklada InvestEU. Poleg tega bi lahko države članice finančne produkte, ki jih podpira sklad InvestEU, financirale z lastnimi sredstvi ali prek nacionalnih spodbujevalnih bank. Takšno financiranje se lahko opredeli kot „državna sredstva“ in se lahko pripiše državi, če imajo države članice diskrecijsko pravico glede uporabe teh državnih sredstev. V nasprotnem primeru, kadar države članice nimajo diskrecijske pravice glede uporabe sredstev ali ravnanja v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, uporabe navedenih sredstev ni mogoče šteti za državno pomoč. Komisija namerava v takšnih primerih zagotoviti dodatne smernice glede tipičnih scenarijev, ki se podpirajo v skladu z uredbo o InvestEU. |
| --- | --- |

(10)

Finančni produkti, ki jih podpira sklad InvestEU, lahko vključujejo sredstva, ki jih nadzirajo države članice, vključno s sredstvi EU v okviru deljenega upravljanja, da se poveča učinek finančnega vzvoda in podprejo dodatne naložbe v Evropi. Države članice imajo možnost, da del sredstev Unije v okviru deljenega upravljanja prispevajo v oddelek jamstva EU za države članice v okviru sklada InvestEU. Poleg tega bi lahko države članice finančne produkte, ki jih podpira sklad InvestEU, financirale z lastnimi sredstvi ali prek nacionalnih spodbujevalnih bank. Takšno financiranje se lahko opredeli kot „državna sredstva“ in se lahko pripiše državi, če imajo države članice diskrecijsko pravico glede uporabe teh državnih sredstev. V nasprotnem primeru, kadar države članice nimajo diskrecijske pravice glede uporabe sredstev ali ravnanja v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, uporabe navedenih sredstev ni mogoče šteti za državno pomoč. Komisija namerava v takšnih primerih zagotoviti dodatne smernice glede tipičnih scenarijev, ki se podpirajo v skladu z uredbo o InvestEU.

| (11) | Kadar nacionalna sredstva, vključno s sredstvi EU v okviru deljenega upravljanja, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, bi bilo treba določiti sklop pogojev, na podlagi katerih bi bilo treba pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom in jo izvzeti iz obveznosti priglasitve, da se olajša izvajanje sklada InvestEU. |
| --- | --- |

(11)

Kadar nacionalna sredstva, vključno s sredstvi EU v okviru deljenega upravljanja, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, bi bilo treba določiti sklop pogojev, na podlagi katerih bi bilo treba pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom in jo izvzeti iz obveznosti priglasitve, da se olajša izvajanje sklada InvestEU.

| (12) | Zasnova sklada InvestEU vključuje številne pomembne zaščitne ukrepe v zvezi s konkurenco, kot sta podpiranje naložb, s katerimi se uresničujejo cilji politike Unije in zagotavlja dodana vrednost EU, ter zahteva, da so sredstva sklada InvestEU dodatna in odpravljajo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere. Poleg tega bosta sistem upravljanja in postopek odločanja pred izdajo jamstva EU zagotovila, da projekti, ki jih podpira sklad InvestEU, izpolnjujejo zgornje zahteve. Podpora sklada InvestEU bo pregledna, njeni učinki pa se bodo ocenjevali. Zato bi bilo treba državno pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, na podlagi omejenega sklopa pogojev šteti za združljivo z notranjim trgom in jo izvzeti iz obveznosti priglasitve. |
| --- | --- |

(12)

Zasnova sklada InvestEU vključuje številne pomembne zaščitne ukrepe v zvezi s konkurenco, kot sta podpiranje naložb, s katerimi se uresničujejo cilji politike Unije in zagotavlja dodana vrednost EU, ter zahteva, da so sredstva sklada InvestEU dodatna in odpravljajo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere. Poleg tega bosta sistem upravljanja in postopek odločanja pred izdajo jamstva EU zagotovila, da projekti, ki jih podpira sklad InvestEU, izpolnjujejo zgornje zahteve. Podpora sklada InvestEU bo pregledna, njeni učinki pa se bodo ocenjevali. Zato bi bilo treba državno pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, na podlagi omejenega sklopa pogojev šteti za združljivo z notranjim trgom in jo izvzeti iz obveznosti priglasitve.

| (13) | Uredbo (EU) št. 651/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (EU) št. 651/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 651/2014 se spremeni:

| (1) | člen 1 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točki (m) in (n) nadomestita z naslednjim:






  „(m) | pomoč za regionalna letališča; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 1 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točki (m) in (n) nadomestita z naslednjim:

„(m)

pomoč za regionalna letališča;

| (n) | pomoč za pristanišča ter“; |
| --- | --- |

(n)

pomoč za pristanišča ter“;

| (b) | v odstavku 1 se dodata naslednji točki (o) in (p):






  „(o) | pomoč za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja in |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se dodata naslednji točki (o) in (p):

„(o)

pomoč za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja in

| (p) | pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU.“; |
| --- | --- |

(p)

pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU.“;

| (c) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | sheme v oddelkih 1 (razen člena 15), 2, 3, 4, 7 (razen člena 44) in 10 poglavja III te uredbe ter pomoč, ki se izvaja v obliki finančnih produktov v skladu z oddelkom 16 navedenega poglavja, če povprečni letni proračun državne pomoči na državo članico presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih po njihovem začetku veljavnosti. Za pomoč v skladu z oddelkom 16 poglavja III te uredbe se za oceno, ali povprečni letni proračun državne pomoči države članice za določen finančni produkt presega 150 milijonov EUR, upoštevajo samo prispevki države članice v razdelek jamstva EU za države članice iz točke (b) člena 8(1) Uredbe [o programu InvestEU], ki so namenjeni za ta finančni produkt. Komisija lahko odloči, da se ta uredba za katero koli od teh shem pomoči še naprej uporablja za daljše obdobje, potem ko preuči ustrezen načrt ocenjevanja, ki ga država članica priglasi Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

sheme v oddelkih 1 (razen člena 15), 2, 3, 4, 7 (razen člena 44) in 10 poglavja III te uredbe ter pomoč, ki se izvaja v obliki finančnih produktov v skladu z oddelkom 16 navedenega poglavja, če povprečni letni proračun državne pomoči na državo članico presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih po njihovem začetku veljavnosti. Za pomoč v skladu z oddelkom 16 poglavja III te uredbe se za oceno, ali povprečni letni proračun državne pomoči države članice za določen finančni produkt presega 150 milijonov EUR, upoštevajo samo prispevki države članice v razdelek jamstva EU za države članice iz točke (b) člena 8(1) Uredbe [o programu InvestEU], ki so namenjeni za ta finančni produkt. Komisija lahko odloči, da se ta uredba za katero koli od teh shem pomoči še naprej uporablja za daljše obdobje, potem ko preuči ustrezen načrt ocenjevanja, ki ga država članica priglasi Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme;“

| (d) | v odstavku 3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | pomoč, dodeljeno v sektorju ribištva in akvakulture v smislu Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči za dostop MSP do financiranja, pomoči na področju raziskav in razvoja, pomoči za inovacije za MSP, pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje in pomoči projektom evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

pomoč, dodeljeno v sektorju ribištva in akvakulture v smislu Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči za dostop MSP do financiranja, pomoči na področju raziskav in razvoja, pomoči za inovacije za MSP, pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje in pomoči projektom evropskega teritorialnega sodelovanja;

| (b) | pomoč, dodeljeno v primarnem sektorju kmetijske proizvodnje, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, pomoči za svetovanje v korist MSP, pomoči za financiranje tveganja, pomoči za raziskave in razvoj, pomoči za inovacije za MSP, pomoči za varstvo okolja, pomoči za usposabljanje, pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, pomoči projektom evropskega teritorialnega sodelovanja in pomoči v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU;“ |
| --- | --- |

(b)

pomoč, dodeljeno v primarnem sektorju kmetijske proizvodnje, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, pomoči za svetovanje v korist MSP, pomoči za financiranje tveganja, pomoči za raziskave in razvoj, pomoči za inovacije za MSP, pomoči za varstvo okolja, pomoči za usposabljanje, pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, pomoči projektom evropskega teritorialnega sodelovanja in pomoči v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU;“

(*1)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).“;"

| (e) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Ta uredba se ne uporablja za:






  (a) | sheme pomoči, ki izrecno ne izključujejo plačil individualne pomoči za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči iste države članice za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo shem pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile nekatere naravne nesreče, ter shem pomoči v skladu z oddelkoma 2a in 16 poglavja III; |
| --- | --- | --- |

(e)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Ta uredba se ne uporablja za:

(a)

sheme pomoči, ki izrecno ne izključujejo plačil individualne pomoči za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči iste države članice za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo shem pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile nekatere naravne nesreče, ter shem pomoči v skladu z oddelkoma 2a in 16 poglavja III;

| (b) | ad hoc pomoč za podjetje iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

ad hoc pomoč za podjetje iz točke (a);

| (c) | pomoč podjetjem v težavah, z izjemo shem pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile nekatere naravne nesreče, shem zagonske pomoči, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, pomoči MSP na podlagi člena 56f in pomoči finančnim posrednikom na podlagi oddelka 16 poglavja III, če podjetja v težavah niso obravnavana bolj ugodno od drugih podjetij. |
| --- | --- |

(c)

pomoč podjetjem v težavah, z izjemo shem pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile nekatere naravne nesreče, shem zagonske pomoči, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, pomoči MSP na podlagi člena 56f in pomoči finančnim posrednikom na podlagi oddelka 16 poglavja III, če podjetja v težavah niso obravnavana bolj ugodno od drugih podjetij.

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točke 63, 64 in 65 se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

točke 63, 64 in 65 se črtajo;

| (b) | vstavi se naslednja točka 86b:






  „86b. | digitalizacija‘ pomeni uvedbo tehnologij za elektronske naprave in/ali sisteme, ki omogočajo povečanje funkcionalnosti izdelkov, razvoj spletnih storitev, modernizacijo procesov ali prehod na poslovne modele, ki temeljijo na opuščanju posrednikov pri proizvodnji blaga in zagotavljanju storitev, ter imajo v končnem smislu transformativni učinek;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka 86b:

„86b.

digitalizacija‘ pomeni uvedbo tehnologij za elektronske naprave in/ali sisteme, ki omogočajo povečanje funkcionalnosti izdelkov, razvoj spletnih storitev, modernizacijo procesov ali prehod na poslovne modele, ki temeljijo na opuščanju posrednikov pri proizvodnji blaga in zagotavljanju storitev, ter imajo v končnem smislu transformativni učinek;“

| (c) | točka 138 se nadomesti z naslednjim:






  „138. | ‚dostopovna omrežja naslednje generacije (v nadaljnjem besedilu: NGA)‘ pomenijo napredna omrežja, ki imajo vsaj naslednje značilnosti:






  (i) | prek optičnih zalednih omrežij (ali omrežij, ki temeljijo na enakovredni tehnologiji), ki so dovolj blizu prostorov uporabnikov, naročnikom zanesljivo zagotavljajo zelo hiter prenos podatkov; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

točka 138 se nadomesti z naslednjim:

„138.

‚dostopovna omrežja naslednje generacije (v nadaljnjem besedilu: NGA)‘ pomenijo napredna omrežja, ki imajo vsaj naslednje značilnosti:

(i)

prek optičnih zalednih omrežij (ali omrežij, ki temeljijo na enakovredni tehnologiji), ki so dovolj blizu prostorov uporabnikov, naročnikom zanesljivo zagotavljajo zelo hiter prenos podatkov;

| (ii) | podpirajo različne napredne digitalne storitve, vključno s konvergiranimi storitvami, ki temeljijo izključno na internetnem protokolu, ter |
| --- | --- |

(ii)

podpirajo različne napredne digitalne storitve, vključno s konvergiranimi storitvami, ki temeljijo izključno na internetnem protokolu, ter

| (iii) | omogočajo znatno višje hitrosti prenosa podatkov od uporabnika (v primerjavi z osnovnimi širokopasovnimi omrežji).
  Na trenutni stopnji tržnega in tehnološkega razvoja gre pri omrežjih NGA za: (a) optična dostopovna omrežja (FTTx); (b) napredna nadgrajena kabelska omrežja in (c) nekatera napredna brezžična dostopovna omrežja, ki posameznemu naročniku zanesljivo omogočajo zelo hiter prenos podatkov. Omrežja NGA vključujejo omrežja, ki omogočajo hitrost prenosa podatkov 1 Gb/s od in do uporabnika. Sklicevanje na omrežja NGA vključuje zaledna omrežja naslednje generacije, kadar so ta potrebna za vzpostavitev omrežij NGA;“ |
| --- | --- |

(iii)

omogočajo znatno višje hitrosti prenosa podatkov od uporabnika (v primerjavi z osnovnimi širokopasovnimi omrežji).

Na trenutni stopnji tržnega in tehnološkega razvoja gre pri omrežjih NGA za: (a) optična dostopovna omrežja (FTTx); (b) napredna nadgrajena kabelska omrežja in (c) nekatera napredna brezžična dostopovna omrežja, ki posameznemu naročniku zanesljivo omogočajo zelo hiter prenos podatkov. Omrežja NGA vključujejo omrežja, ki omogočajo hitrost prenosa podatkov 1 Gb/s od in do uporabnika. Sklicevanje na omrežja NGA vključuje zaledna omrežja naslednje generacije, kadar so ta potrebna za vzpostavitev omrežij NGA;“

| (d) | vstavi se naslednja točka 138a:






  „138a. | zaledna omrežja naslednje generacije (v nadaljnjem besedilu: NGN)‘ pomenijo napredna zaledna omrežja, ki lahko podpirajo vzpostavitev omrežij NGA z uporabo optičnih vlaken (ali enakovredne tehnologije);“ |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka 138a:

„138a.

zaledna omrežja naslednje generacije (v nadaljnjem besedilu: NGN)‘ pomenijo napredna zaledna omrežja, ki lahko podpirajo vzpostavitev omrežij NGA z uporabo optičnih vlaken (ali enakovredne tehnologije);“

| (e) | dodajo se naslednje točke 166 do 178:
  „Opredelitev pojmov za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU







  166. | ‚sklad InvestEU‘, ‚jamstvo EU‘, ‚finančni produkt‘, ‚nacionalne spodbujevalne banke ali institucije‘ in ‚izvajalski partner‘ imajo pomen iz člena 2 uredbe [o programu InvestEU]; |
| --- | --- | --- |

(e)

dodajo se naslednje točke 166 do 178:

„Opredelitev pojmov za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU

Opredelitev pojmov za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU

166.

‚sklad InvestEU‘, ‚jamstvo EU‘, ‚finančni produkt‘, ‚nacionalne spodbujevalne banke ali institucije‘ in ‚izvajalski partner‘ imajo pomen iz člena 2 uredbe [o programu InvestEU];

| 167. | ‚finančni posrednik‘ pomeni vsako finančno institucijo razen izvajalskega partnerja, ne glede na njeno obliko in lastništvo, ki je vključena v izvrševanje proračunskih jamstev. Ti posredniki lahko med drugim vključujejo banke, nebančne kreditne institucije, investicijske sklade, mikrofinančne institucije, jamstvene družbe, lizinške družbe ter nacionalne spodbujevalne banke ali institucije; |
| --- | --- |

167.

‚finančni posrednik‘ pomeni vsako finančno institucijo razen izvajalskega partnerja, ne glede na njeno obliko in lastništvo, ki je vključena v izvrševanje proračunskih jamstev. Ti posredniki lahko med drugim vključujejo banke, nebančne kreditne institucije, investicijske sklade, mikrofinančne institucije, jamstvene družbe, lizinške družbe ter nacionalne spodbujevalne banke ali institucije;

| 168. | ‚komercialni finančni posrednik‘ pomeni finančnega posrednika, ki posluje na pridobitni osnovi in v celoti na lastno tveganje, brez javnega jamstva. Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije se ne štejejo za komercialne finančne posrednike; |
| --- | --- |

168.

‚komercialni finančni posrednik‘ pomeni finančnega posrednika, ki posluje na pridobitni osnovi in v celoti na lastno tveganje, brez javnega jamstva. Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije se ne štejejo za komercialne finančne posrednike;

| 169. | ‚projekti skupnega interesa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost‘ imajo pomen iz člena 8 Uredbe (EU) [...]/[...] (uredba o IPE 2); |
| --- | --- |

169.

‚projekti skupnega interesa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost‘ imajo pomen iz člena 8 Uredbe (EU) [...]/[...] (uredba o IPE 2);

| 170. | ‚ustrezno kartiranje‘ v specifičnem kontekstu člena 56e(2)(b)(i) pomeni kartiranje, ki ni starejše od 18 mesecev, infrastrukture NGA/NGN, ki poteka skozi prostore upravičenega spodbujevalca socialno-ekonomskega razvoja, ter v kakovosti storitve v smislu hitrosti prenosa podatkov, ki jo taka infrastruktura omogoča v običajnih razmerah največje obremenitve. To kartiranje izvede pristojni javni organ, pri čemer upošteva vso obstoječo infrastrukturo NGA/NGN ali infrastrukturo NGA/NGN, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, izvede pa se na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom (ne priključenih prostorov); |
| --- | --- |

170.

‚ustrezno kartiranje‘ v specifičnem kontekstu člena 56e(2)(b)(i) pomeni kartiranje, ki ni starejše od 18 mesecev, infrastrukture NGA/NGN, ki poteka skozi prostore upravičenega spodbujevalca socialno-ekonomskega razvoja, ter v kakovosti storitve v smislu hitrosti prenosa podatkov, ki jo taka infrastruktura omogoča v običajnih razmerah največje obremenitve. To kartiranje izvede pristojni javni organ, pri čemer upošteva vso obstoječo infrastrukturo NGA/NGN ali infrastrukturo NGA/NGN, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, izvede pa se na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom (ne priključenih prostorov);

| 171. | ‚javno posvetovanje‘ v specifičnem kontekstu člena 56e(2)(b)(i) pomeni javno posvetovanje, ki ga izvede pristojni javni organ z objavo na ustreznem spletišču, ki je na voljo vsem zainteresiranim stranem vsaj en mesec, da od zainteresiranih strani pridobi utemeljene informacije v zvezi z obstoječo infrastrukturo NGA/NGN ali infrastrukturo NGA/NGN, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, izvede pa se na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom; |
| --- | --- |

171.

‚javno posvetovanje‘ v specifičnem kontekstu člena 56e(2)(b)(i) pomeni javno posvetovanje, ki ga izvede pristojni javni organ z objavo na ustreznem spletišču, ki je na voljo vsem zainteresiranim stranem vsaj en mesec, da od zainteresiranih strani pridobi utemeljene informacije v zvezi z obstoječo infrastrukturo NGA/NGN ali infrastrukturo NGA/NGN, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, izvede pa se na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom;

| 172. | ‚prostori s priključkom‘ v specifičnem kontekstu člena 56e(2)(b)(i) pomenijo prostore, ki jih je mogoče povezati v kratkem času in po dostopni ceni za končnega uporabnika (priključnina), ne glede na to, ali so povezani z omrežjem. Operater lahko prostore opredeli kot prostore s priključkom le, če se na zahtevo končnega uporabnika zaveže k vzpostavitvi priključka proti plačilu običajnega zneska priključnine, tj. brez kakršnih koli dodatnih ali izrednih stroškov, če je to standardna poslovna praksa in v nobenem primeru ne presega običajnih stroškov v zadevni državi članici, ki jih lahko opredeli zadevni organ. Poleg tega mora biti operater zmožen priključiti in aktivirati storitev v določenih prostorih v štirih tednih od dneva zahtevka; |
| --- | --- |

172.

‚prostori s priključkom‘ v specifičnem kontekstu člena 56e(2)(b)(i) pomenijo prostore, ki jih je mogoče povezati v kratkem času in po dostopni ceni za končnega uporabnika (priključnina), ne glede na to, ali so povezani z omrežjem. Operater lahko prostore opredeli kot prostore s priključkom le, če se na zahtevo končnega uporabnika zaveže k vzpostavitvi priključka proti plačilu običajnega zneska priključnine, tj. brez kakršnih koli dodatnih ali izrednih stroškov, če je to standardna poslovna praksa in v nobenem primeru ne presega običajnih stroškov v zadevni državi članici, ki jih lahko opredeli zadevni organ. Poleg tega mora biti operater zmožen priključiti in aktivirati storitev v določenih prostorih v štirih tednih od dneva zahtevka;

| 173. | ‚socialne storitve‘ pomenijo jasno opredeljene storitve, ki zadovoljujejo družbene potrebe zlasti glede zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, otroškega varstva, dostopa do trga dela in ponovnega vključevanja vanj, socialnih stanovanj (kar pomeni stanovanja za prikrajšane državljane ali skupine z manj socialnimi ugodnostmi, ki zaradi omejene plačilne sposobnosti ne morejo pridobiti stanovanja po tržnih pogojih) ter oskrbe in socialne vključenosti ranljivih skupin (kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11 Sklepa Komisije 2012/21/EU (*2) ali poznejših pravnih aktih, s katerimi se nadomesti navedeni sklep); |
| --- | --- |

173.

‚socialne storitve‘ pomenijo jasno opredeljene storitve, ki zadovoljujejo družbene potrebe zlasti glede zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, otroškega varstva, dostopa do trga dela in ponovnega vključevanja vanj, socialnih stanovanj (kar pomeni stanovanja za prikrajšane državljane ali skupine z manj socialnimi ugodnostmi, ki zaradi omejene plačilne sposobnosti ne morejo pridobiti stanovanja po tržnih pogojih) ter oskrbe in socialne vključenosti ranljivih skupin (kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11 Sklepa Komisije 2012/21/EU (*2) ali poznejših pravnih aktih, s katerimi se nadomesti navedeni sklep);

*2

| 174. | ‚urbano vozlišče TEN-T’ pomeni urbano območje, na katerem je prometna infrastruktura TEN-T, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, logistične platforme ter tovorni in potniški terminali, ki se nahajajo na urbanem območju in v njegovi okolici, povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet, kot je opredeljeno v točki (p) člena 3 Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*3); |
| --- | --- |

174.

‚urbano vozlišče TEN-T’ pomeni urbano območje, na katerem je prometna infrastruktura TEN-T, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, logistične platforme ter tovorni in potniški terminali, ki se nahajajo na urbanem območju in v njegovi okolici, povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet, kot je opredeljeno v točki (p) člena 3 Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*3);

*3

| 175. | ‚nov udeleženec na trgu‘ pomeni prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljen v členu 3(1) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*4), ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | je prejel licenco na podlagi člena 17(3) Direktive 2012/34/EU manj kot deset let pred dodelitvijo pomoči; |
| --- | --- | --- |

175.

‚nov udeleženec na trgu‘ pomeni prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljen v členu 3(1) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*4), ki izpolnjuje naslednje pogoje:

*4

(a)

je prejel licenco na podlagi člena 17(3) Direktive 2012/34/EU manj kot deset let pred dodelitvijo pomoči;

| (b) | ni povezan v smislu člena 3(3) Priloge I k tej uredbi s prevoznikom v železniškem prometu, ki je pridobil licenco v kateri koli državi članici pred 1. januarjem 2010; |
| --- | --- |

(b)

ni povezan v smislu člena 3(3) Priloge I k tej uredbi s prevoznikom v železniškem prometu, ki je pridobil licenco v kateri koli državi članici pred 1. januarjem 2010;

| 176. | ‚ekosistem‘, ‚biotska raznovrstnost‘ in ‚ekosistem v dobrem stanju‘ imajo pomen iz člena 2(1) [(osnutka) uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb]; |
| --- | --- |

176.

‚ekosistem‘, ‚biotska raznovrstnost‘ in ‚ekosistem v dobrem stanju‘ imajo pomen iz člena 2(1) [(osnutka) uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb];

| 177. | ‚stanovanjska stavba‘ pomeni stavbo, ki jo sestavlja eno ali več stanovanj in v kateri nestanovanjski del ne predstavlja več kot [25] % skupne tlorisne površine; |
| --- | --- |

177.

‚stanovanjska stavba‘ pomeni stavbo, ki jo sestavlja eno ali več stanovanj in v kateri nestanovanjski del ne predstavlja več kot [25] % skupne tlorisne površine;

| 178. | ‚majhno podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo‘ pomeni podjetje z največ 499 zaposlenimi, izračunano v skladu s členi 3 do 5 Priloge I, katerega letni promet ne presega 100 milijonov EUR ali katerega letna bilanca stanja ne presega 86 milijonov EUR; več subjektov se šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli od pogojev iz člena 3(3) Priloge I; |
| --- | --- |

178.

‚majhno podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo‘ pomeni podjetje z največ 499 zaposlenimi, izračunano v skladu s členi 3 do 5 Priloge I, katerega letni promet ne presega 100 milijonov EUR ali katerega letna bilanca stanja ne presega 86 milijonov EUR; več subjektov se šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli od pogojev iz člena 3(3) Priloge I;

(*2)  Sklep Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3)."

*2

(*3)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1)."

*3

(*4)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).“;"

*4

| (3) | odstavek 1 člena 4 se spremeni:






  (a) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | pomoč za podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja: pomoč na podlagi člena 20: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt; pomoč na podlagi člena 20a: zneski iz člena 20a(2) na podjetje in na projekt;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

odstavek 1 člena 4 se spremeni:

(a)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

pomoč za podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja: pomoč na podlagi člena 20: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt; pomoč na podlagi člena 20a: zneski iz člena 20a(2) na podjetje in na projekt;“

| (b) | v točki (i) se dodajo naslednje točke (vii) do (x):






  „(vii) | pomoč za MSP za raziskovalne in razvojne projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ in se izvajajo v skladu s členom 25a: znesek iz člena 25a; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki (i) se dodajo naslednje točke (vii) do (x):

„(vii)

pomoč za MSP za raziskovalne in razvojne projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ in se izvajajo v skladu s členom 25a: znesek iz člena 25a;

| (viii) | pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC, ki se izvajajo v skladu s členom 25b: zneski iz člena 25b; |
| --- | --- |

(viii)

pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC, ki se izvajajo v skladu s členom 25b: zneski iz člena 25b;

| (ix) | pomoč za sofinancirane raziskovalne in razvojne projekte, ki se izvajajo v skladu s členom 25c: zneski iz člena 25c; |
| --- | --- |

(ix)

pomoč za sofinancirane raziskovalne in razvojne projekte, ki se izvajajo v skladu s členom 25c: zneski iz člena 25c;

| (x) | pomoč za ukrepe povezovanja: zneski iz člena 25d;“ |
| --- | --- |

(x)

pomoč za ukrepe povezovanja: zneski iz člena 25d;“

| (c) | doda se naslednja točka (gg):






  „(gg) | pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU: zneski iz oddelka 16 poglavja III.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka (gg):

„(gg)

pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU: zneski iz oddelka 16 poglavja III.“;

| (4) | v členu 5(2) se doda naslednja točka (l):






  „(l) | pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 16 poglavja III.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 5(2) se doda naslednja točka (l):

„(l)

pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 16 poglavja III.“;

| (5) | v členu 6(5) se dodajo naslednje točke (i), (j) in (k):






  „(i) | pomoč podjetjem, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 20 ali 20a; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 6(5) se dodajo naslednje točke (i), (j) in (k):

„(i)

pomoč podjetjem, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 20 ali 20a;

| (j) | pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘, ukrepi Marie Skłodowske-Curie in ukrepi v okviru potrditve koncepta ERC, pomoč za sofinancirane projekte in ukrepe povezovanja, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz členov 25a, 25b, 25c ali 25d; |
| --- | --- |

(j)

pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘, ukrepi Marie Skłodowske-Curie in ukrepi v okviru potrditve koncepta ERC, pomoč za sofinancirane projekte in ukrepe povezovanja, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz členov 25a, 25b, 25c ali 25d;

| (k) | pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 16 poglavja III.“; |
| --- | --- |

(k)

pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 16 poglavja III.“;

| (6) | drugi pododstavek člena 7(1) se nadomesti z naslednjim:
  „Zneske upravičenih stroškov je mogoče izračunati v skladu z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*5) ali [nove uredbe o skupnih določbah], odvisno od tega, katera se uporablja, če se dejavnost vsaj delno financira iz katerega od skladov Unije, ki dovoljuje uporabo teh možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, in je kategorija stroškov upravičena v skladu z relevantno določbo o izjemi.

  (*5)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).“;" |
| --- | --- |

(6)

drugi pododstavek člena 7(1) se nadomesti z naslednjim:

„Zneske upravičenih stroškov je mogoče izračunati v skladu z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*5) ali [nove uredbe o skupnih določbah], odvisno od tega, katera se uporablja, če se dejavnost vsaj delno financira iz katerega od skladov Unije, ki dovoljuje uporabo teh možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, in je kategorija stroškov upravičena v skladu z relevantno določbo o izjemi.

*5

(*5)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).“;"

*5

| (7) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | z vsako drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se po tej uredbi uporablja za to pomoč.
  Financiranje, ki se končnim upravičencem zagotovi v okviru podpore sklada InvestEU na podlagi oddelka 16 poglavja III, in stroški, ki jih to krije, se ne upoštevajo pri ugotavljanju skladnosti z določbami o kumulaciji iz odstavka 3. Namesto tega se znesek, relevanten za tako skladnost, izračuna tako, da se nominalni znesek financiranja, ki ga podpira sklad InvestEU, odšteje od skupnih upravičenih stroškov projekta in se nato izračuna največja intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki se po tej uredbi uporablja za pomoč, samo na podlagi skupnih preostalih upravičenih stroškov. Nominalni znesek financiranja, ki se končnim upravičencem zagotovi v okviru podpore sklada InvestEU, se v primeru členov, v katerih je prag za priglasitev izražen kot najvišji znesek pomoči, ravno tako ne upošteva pri ugotavljanju, ali se spoštuje prag za priglasitev iz člena 4.
  Namesto tega se lahko za prednostna posojila ali jamstva za prednostna posojila, ki jih podpira sklad InvestEU na podlagi oddelka 16 poglavja III, pomoč, ki jo vključujejo taka posojila ali jamstva končnim upravičencem, izračuna na podlagi referenčne stopnje, ki velja v času dodelitve pomoči, in se lahko uporabi za zagotovitev, da se s kumulacijo z drugo pomočjo za iste opredeljive upravičene stroške ne preseže največja intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki se po tej uredbi uporablja za pomoč, ali ustrezen prag za priglasitev po tej uredbi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

z vsako drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se po tej uredbi uporablja za to pomoč.

Financiranje, ki se končnim upravičencem zagotovi v okviru podpore sklada InvestEU na podlagi oddelka 16 poglavja III, in stroški, ki jih to krije, se ne upoštevajo pri ugotavljanju skladnosti z določbami o kumulaciji iz odstavka 3. Namesto tega se znesek, relevanten za tako skladnost, izračuna tako, da se nominalni znesek financiranja, ki ga podpira sklad InvestEU, odšteje od skupnih upravičenih stroškov projekta in se nato izračuna največja intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki se po tej uredbi uporablja za pomoč, samo na podlagi skupnih preostalih upravičenih stroškov. Nominalni znesek financiranja, ki se končnim upravičencem zagotovi v okviru podpore sklada InvestEU, se v primeru členov, v katerih je prag za priglasitev izražen kot najvišji znesek pomoči, ravno tako ne upošteva pri ugotavljanju, ali se spoštuje prag za priglasitev iz člena 4.

Namesto tega se lahko za prednostna posojila ali jamstva za prednostna posojila, ki jih podpira sklad InvestEU na podlagi oddelka 16 poglavja III, pomoč, ki jo vključujejo taka posojila ali jamstva končnim upravičencem, izračuna na podlagi referenčne stopnje, ki velja v času dodelitve pomoči, in se lahko uporabi za zagotovitev, da se s kumulacijo z drugo pomočjo za iste opredeljive upravičene stroške ne preseže največja intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki se po tej uredbi uporablja za pomoč, ali ustrezen prag za priglasitev po tej uredbi.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta na podlagi členov 20a, 21, 22 in 23 ter oddelka 16 poglavja III, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, in sicer do najvišjega zadevnega skupnega praga financiranja, določenega za posebne okoliščine vsakega primera s to ali katero koli drugo uredbo o skupinskih izjemah ali s sklepom, ki ga je sprejela Komisija.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta na podlagi členov 20a, 21, 22 in 23 ter oddelka 16 poglavja III, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, in sicer do najvišjega zadevnega skupnega praga financiranja, določenega za posebne okoliščine vsakega primera s to ali katero koli drugo uredbo o skupinskih izjemah ali s sklepom, ki ga je sprejela Komisija.“;

| (8) | v členu 9 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Zadevna država članica zagotovi, da se na izčrpnem spletišču državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavijo:






  (a) | povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezavo, ki omogoča dostop do njega; |
| --- | --- | --- |

(8)

v členu 9 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Zadevna država članica zagotovi, da se na izčrpnem spletišču državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavijo:

(a)

povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezavo, ki omogoča dostop do njega;

| (b) | celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila; |
| --- | --- |

(b)

celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila;

| (c) | informacije iz Priloge III o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 500 000 EUR, ali kar zadeva upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 60 000 EUR.
  Glede pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20 se informacije iz tega odstavka objavijo na spletišču države članice, v kateri se nahaja zadevni organ upravljanja, kakor je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ali [členu 44 nove uredbe o ETS], odvisno od tega, katera se uporablja. Namesto tega se sodelujoče države članice lahko odločijo, da vsaka zagotovi informacije v zvezi z ukrepi pomoči na svojem ozemlju na zadevnih spletiščih. Glede pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20a se obveznosti objave iz tega odstavka ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(c)

informacije iz Priloge III o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 500 000 EUR, ali kar zadeva upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 60 000 EUR.

Glede pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20 se informacije iz tega odstavka objavijo na spletišču države članice, v kateri se nahaja zadevni organ upravljanja, kakor je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ali [členu 44 nove uredbe o ETS], odvisno od tega, katera se uporablja. Namesto tega se sodelujoče države članice lahko odločijo, da vsaka zagotovi informacije v zvezi z ukrepi pomoči na svojem ozemlju na zadevnih spletiščih. Glede pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20a se obveznosti objave iz tega odstavka ne uporabljajo.

2.   Za sheme v obliki davčnih ugodnosti in sheme, ki jih zajemata člena 16 in 21* (*6), se šteje, da so pogoji iz odstavka 1(c) tega člena izpolnjeni, če države članice objavijo zahtevane informacije o zneskih individualne pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR):

| | 0,06–05 (samo za primarno kmetijsko proizvodnjo); |
| --- | --- |

0,06–05 (samo za primarno kmetijsko proizvodnjo);

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; in |
| --- | --- |

10–30; in

| | 30 in več. |
| --- | --- |

30 in več.

(*6)  Za sheme v skladu s členoma 16 in 21 te uredbe se zahteva po objavi informacij o vsaki posamezni dodelitvi, ki presega 500 000 EUR, lahko opusti pri MSP, ki niso izvedla še nobene komercialne prodaje na nobenem trgu.“;"

*6

| (9) | člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11
  Poročanje
  Države članice ali, v primeru pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 20, država članica, v kateri je organ upravljanja, kot je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali [členu 44 nove uredbe o ETS] odvisno od tega, katera se uporablja, Komisiji posredujejo:






  (a) | prek elektronskega sistema obveščanja Komisije, povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe, v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ter povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila ukrepa pomoči, vključno z njegovimi spremembami, in sicer v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti ukrepa; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Poročanje

Države članice ali, v primeru pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 20, država članica, v kateri je organ upravljanja, kot je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali [členu 44 nove uredbe o ETS] odvisno od tega, katera se uporablja, Komisiji posredujejo:

(a)

prek elektronskega sistema obveščanja Komisije, povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe, v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ter povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila ukrepa pomoči, vključno z njegovimi spremembami, in sicer v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti ukrepa;

| (b) | letno poročilo v elektronski obliki v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (*7), kakor je bila spremenjena, o uporabi te uredbe, ki vsebuje informacije, navedene v Izvedbeni uredbi, in sicer za vsako celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja. |
| --- | --- |

(b)

letno poročilo v elektronski obliki v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (*7), kakor je bila spremenjena, o uporabi te uredbe, ki vsebuje informacije, navedene v Izvedbeni uredbi, in sicer za vsako celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja.

Ta člen se ne uporablja za pomoč, dodeljeno za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 20a.

(*7)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).“;"

*7

| (10) | v členu 12 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Da bi Komisija lahko spremljala pomoč, izvzeto iz priglasitve po tej uredbi, države članice ali, v primeru pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 20, država članica, v kateri ima sedež organ upravljanja, vodijo podrobno evidenco z informacijami in ustreznimi dokazili, ki so potrebni za ugotovitev, da so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme. Ta člen se ne uporablja za pomoč, dodeljeno za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 20a.“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 12 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Da bi Komisija lahko spremljala pomoč, izvzeto iz priglasitve po tej uredbi, države članice ali, v primeru pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 20, država članica, v kateri ima sedež organ upravljanja, vodijo podrobno evidenco z informacijami in ustreznimi dokazili, ki so potrebni za ugotovitev, da so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme. Ta člen se ne uporablja za pomoč, dodeljeno za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 20a.“;

| (11) | v členu 14 se odstavek 15 nadomesti z naslednjim:

  „15.   Za začetno naložbo, povezano s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1299/2013 ali [nova uredba o ETS], se intenzivnost pomoči za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporablja za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejemajo pomoč, je največja intenzivnost pomoči tista, ki se uporablja na tistem območju, ki prejema pomoč, na katerem nastane največ upravičenih stroškov. Na območjih, ki prejemajo pomoč in so upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, ta določba velja za velika podjetja samo, če začetna naložba zadeva novo gospodarsko dejavnost.“; |
| --- | --- |

(11)

v členu 14 se odstavek 15 nadomesti z naslednjim:

„15.   Za začetno naložbo, povezano s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1299/2013 ali [nova uredba o ETS], se intenzivnost pomoči za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporablja za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejemajo pomoč, je največja intenzivnost pomoči tista, ki se uporablja na tistem območju, ki prejema pomoč, na katerem nastane največ upravičenih stroškov. Na območjih, ki prejemajo pomoč in so upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, ta določba velja za velika podjetja samo, če začetna naložba zadeva novo gospodarsko dejavnost.“;

| (12) | v členu 16 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Upravičeni stroški so skupni stroški projekta za razvoj mestnih območij, če so skladni s členoma 37 in 65 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali [novo uredbo o skupnih določbah], odvisno od tega, katera se uporablja.“; |
| --- | --- |

(12)

v členu 16 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Upravičeni stroški so skupni stroški projekta za razvoj mestnih območij, če so skladni s členoma 37 in 65 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali [novo uredbo o skupnih določbah], odvisno od tega, katera se uporablja.“;

| (13) | za členom 19 se vstavi naslednji naslov:
  „Oddelek 2a


  Pomoč za evropsko teritorialno sodelovanje;
  “ |
| --- | --- |

(13)

za členom 19 se vstavi naslednji naslov:

„Oddelek 2a

Pomoč za evropsko teritorialno sodelovanje;
  “

Pomoč za evropsko teritorialno sodelovanje;

| (14) | člen 20 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 20
  Pomoč za stroške podjetij, ki sodelujejo v projektu evropskega teritorialnega sodelovanja

  1.   Pomoč za stroške, ki jih imajo podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja iz Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali [nove uredbe o ETS], je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Če so povezani s projektom sodelovanja, se naslednji stroški, ki imajo pomen iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 481/2014 (*8) ali [členov 38 do 43 nove uredbe o ETS], odvisno od tega, katera se uporablja, štejejo za upravičene stroške:






  (a) | stroški zaposlenih; |
| --- | --- | --- |

(14)

člen 20 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 20

Pomoč za stroške podjetij, ki sodelujejo v projektu evropskega teritorialnega sodelovanja

1.   Pomoč za stroške, ki jih imajo podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja iz Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali [nove uredbe o ETS], je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Če so povezani s projektom sodelovanja, se naslednji stroški, ki imajo pomen iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 481/2014 (*8) ali [členov 38 do 43 nove uredbe o ETS], odvisno od tega, katera se uporablja, štejejo za upravičene stroške:

(a)

stroški zaposlenih;

| (b) | pisarniški in administrativni stroški; |
| --- | --- |

(b)

pisarniški in administrativni stroški;

| (c) | potni in namestitveni stroški; |
| --- | --- |

(c)

potni in namestitveni stroški;

| (d) | stroški zunanjega strokovnega svetovanja in storitev; |
| --- | --- |

(d)

stroški zunanjega strokovnega svetovanja in storitev;

| (e) | stroški opreme in |
| --- | --- |

(e)

stroški opreme in

| (f) | stroški za infrastrukturo in dela. |
| --- | --- |

(f)

stroški za infrastrukturo in dela.

3.   Strokovno svetovanje in storitve iz točke (d) odstavka 2 ne smejo biti trajne ali občasne dejavnosti niti se ne smejo nanašati na običajne stroške poslovanja podjetja, kot so rutinsko davčno svetovanje, redne pravne storitve ali rutinsko oglaševanje.

4.   Intenzivnost pomoči ne presega najvišje stopnje sofinanciranja iz Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali [nove uredbe o ETS].

(*8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 481/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s posebnimi pravili o upravičenosti izdatkov za programe sodelovanja (UL L 138, 13.5.2014, str. 45).“;"

*8

| (15) | vstavi se naslednji člen 20a:

  „Člen 20a
  Omejeni zneski pomoči podjetjem za sodelovanje v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja

  1.   Pomoč podjetjem za sodelovanje v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja iz Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali iz [nove uredbe o ETS], je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Skupni znesek pomoči, ki se na podlagi tega člena dodeli podjetju na projekt, ne presega 20 000 EUR.“; |
| --- | --- |

(15)

vstavi se naslednji člen 20a:

„Člen 20a

Omejeni zneski pomoči podjetjem za sodelovanje v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja

1.   Pomoč podjetjem za sodelovanje v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja iz Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali iz [nove uredbe o ETS], je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Skupni znesek pomoči, ki se na podlagi tega člena dodeli podjetju na projekt, ne presega 20 000 EUR.“;

| (16) | v členu 25 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, vključno s projekti, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“; |
| --- | --- |

(16)

v členu 25 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, vključno s projekti, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“;

| (17) | vstavijo se naslednji členi 25a do 25d:

  „Člen 25a

  Pomoč za projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘

  1.   Pomoč za MSP za raziskovalne in razvojne projekte ter študije izvedljivosti, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičene dejavnosti raziskovalnega in razvojnega projekta ali študije izvedljivosti, ki prejema pomoč, so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, razen dejavnosti, ki presegajo dejavnosti eksperimentalnega razvoja.


  3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov raziskovalnega in razvojnega projekta ali študije izvedljivosti, ki prejema pomoč, so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.


  4.   Najvišji znesek pomoči ne presega 2,5 milijona EUR na MSP na raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti.


  5.   Skupno javno financiranje, zagotovljeno za vsak raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti, ne presega stopnje financiranja, določene za zadevni raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.



  Člen 25b
  Pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC

  1.   Pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičene dejavnosti ukrepa, ki prejema pomoč, so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.


  3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov ukrepa, ki prejema pomoč, so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.


  4.   Skupno javno financiranje, zagotovljeno za vsak ukrep, ki prejema pomoč, ne presega najvišje ravni podpore iz programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.



  Člen 25c
  Pomoč v okviru sofinanciranih raziskovalnih in razvojnih projektov

  1.   Pomoč, dodeljena za sofinanciran raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti (vključno z raziskovalnimi in razvojnimi projekti, ki se izvajajo v okviru institucionaliziranega evropskega partnerstva na podlagi člena 185 ali člena 187 Pogodbe ali v okviru ukrepa sofinanciranja, kot je opredeljen v pravilih programa Obzorje Evropa), ki ga oziroma jo izvajajo najmanj tri države članice ter ocenijo, razvrstijo in izberejo neodvisni strokovnjaki po nadnacionalnih razpisih v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičene dejavnosti raziskovalnega in razvojnega projekta ali študije izvedljivosti, ki prejema pomoč, so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, razen dejavnosti, ki presegajo dejavnosti eksperimentalnega razvoja.


  3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.


  4.   Zagotovljeno skupno javno financiranje ne presega stopnje financiranja, določene za raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti po izboru, razvrstitvi in oceni v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.


  5.   Financiranje, ki se zagotovi v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, krije najmanj 30 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa na področju raziskav in inovacij ali ukrepa na področju inovacij, kot je določeno v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.



  Člen 25d
  Pomoč za ukrepe povezovanja

  1.   Pomoč, dodeljena sofinanciranim ukrepom povezovanja, pri katerih sodelujeta najmanj dve državi članici ter ki jih ocenijo, razvrstijo in izberejo neodvisni strokovnjaki po nadnacionalnih razpisih v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičene dejavnosti sofinanciranega ukrepa povezovanja so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, razen – če je relevantno – dejavnosti, ki presegajo dejavnosti eksperimentalnega razvoja.


  3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa. Poleg tega so upravičeni tudi stroški naložb v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana s projekti.


  4.   Zagotovljeno skupno javno financiranje ne presega stopnje financiranja, določene za ukrep povezovanja po izboru, razvrstitvi in oceni v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa. Poleg tega pomoč za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana s projekti, ne presega 70 % stroškov naložb.


  5.   Za pomoč za naložbe v infrastrukturo v okviru ukrepa povezovanja veljajo naslednji dodatni pogoji:






  (a) | kadar je infrastruktura namenjena opravljanju gospodarskih in negospodarskih dejavnosti, je treba financiranje, stroške in prihodke vsake vrste dejavnosti knjižiti ločeno na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno utemeljenih načel stroškovnega računovodstva; |
| --- | --- | --- |

(17)

vstavijo se naslednji členi 25a do 25d:

„Člen 25a

Pomoč za projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘

1.   Pomoč za MSP za raziskovalne in razvojne projekte ter študije izvedljivosti, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičene dejavnosti raziskovalnega in razvojnega projekta ali študije izvedljivosti, ki prejema pomoč, so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, razen dejavnosti, ki presegajo dejavnosti eksperimentalnega razvoja.

3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov raziskovalnega in razvojnega projekta ali študije izvedljivosti, ki prejema pomoč, so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

4.   Najvišji znesek pomoči ne presega 2,5 milijona EUR na MSP na raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti.

5.   Skupno javno financiranje, zagotovljeno za vsak raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti, ne presega stopnje financiranja, določene za zadevni raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

Člen 25b

Pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC

1.   Pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičene dejavnosti ukrepa, ki prejema pomoč, so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov ukrepa, ki prejema pomoč, so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

4.   Skupno javno financiranje, zagotovljeno za vsak ukrep, ki prejema pomoč, ne presega najvišje ravni podpore iz programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

Člen 25c

Pomoč v okviru sofinanciranih raziskovalnih in razvojnih projektov

1.   Pomoč, dodeljena za sofinanciran raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti (vključno z raziskovalnimi in razvojnimi projekti, ki se izvajajo v okviru institucionaliziranega evropskega partnerstva na podlagi člena 185 ali člena 187 Pogodbe ali v okviru ukrepa sofinanciranja, kot je opredeljen v pravilih programa Obzorje Evropa), ki ga oziroma jo izvajajo najmanj tri države članice ter ocenijo, razvrstijo in izberejo neodvisni strokovnjaki po nadnacionalnih razpisih v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičene dejavnosti raziskovalnega in razvojnega projekta ali študije izvedljivosti, ki prejema pomoč, so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, razen dejavnosti, ki presegajo dejavnosti eksperimentalnega razvoja.

3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

4.   Zagotovljeno skupno javno financiranje ne presega stopnje financiranja, določene za raziskovalni in razvojni projekt ali študijo izvedljivosti po izboru, razvrstitvi in oceni v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

5.   Financiranje, ki se zagotovi v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, krije najmanj 30 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa na področju raziskav in inovacij ali ukrepa na področju inovacij, kot je določeno v okviru programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa.

Člen 25d

Pomoč za ukrepe povezovanja

1.   Pomoč, dodeljena sofinanciranim ukrepom povezovanja, pri katerih sodelujeta najmanj dve državi članici ter ki jih ocenijo, razvrstijo in izberejo neodvisni strokovnjaki po nadnacionalnih razpisih v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičene dejavnosti sofinanciranega ukrepa povezovanja so dejavnosti, ki so opredeljene kot upravičene v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa, razen – če je relevantno – dejavnosti, ki presegajo dejavnosti eksperimentalnega razvoja.

3.   Kategorije, najvišji zneski in metode izračuna upravičenih stroškov so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa. Poleg tega so upravičeni tudi stroški naložb v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana s projekti.

4.   Zagotovljeno skupno javno financiranje ne presega stopnje financiranja, določene za ukrep povezovanja po izboru, razvrstitvi in oceni v skladu s pravili programa Obzorje 2020 ali programa Obzorje Evropa. Poleg tega pomoč za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana s projekti, ne presega 70 % stroškov naložb.

5.   Za pomoč za naložbe v infrastrukturo v okviru ukrepa povezovanja veljajo naslednji dodatni pogoji:

(a)

kadar je infrastruktura namenjena opravljanju gospodarskih in negospodarskih dejavnosti, je treba financiranje, stroške in prihodke vsake vrste dejavnosti knjižiti ločeno na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno utemeljenih načel stroškovnega računovodstva;

| (b) | cena, ki se zaračuna za delovanje ali uporabo infrastrukture, ustreza tržni ceni; |
| --- | --- |

(b)

cena, ki se zaračuna za delovanje ali uporabo infrastrukture, ustreza tržni ceni;

| (c) | dostop do infrastrukture se lahko odobri več uporabnikom, in sicer na pregleden in nediskriminatoren način. Podjetjem, ki so financirala najmanj 10 % naložbenih stroškov infrastrukture, se lahko odobri prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji. Da bi se izognili prekomerni kompenzaciji, je takšen dostop sorazmeren s prispevkom podjetja za stroške naložb, ti pogoji pa so javno dostopni; |
| --- | --- |

(c)

dostop do infrastrukture se lahko odobri več uporabnikom, in sicer na pregleden in nediskriminatoren način. Podjetjem, ki so financirala najmanj 10 % naložbenih stroškov infrastrukture, se lahko odobri prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji. Da bi se izognili prekomerni kompenzaciji, je takšen dostop sorazmeren s prispevkom podjetja za stroške naložb, ti pogoji pa so javno dostopni;

| (d) | kadar se za infrastrukturo dodeli javno financiranje za gospodarske in negospodarske dejavnosti, države članice vzpostavijo mehanizem za spremljanje in vračilo sredstev, da se prepreči preseganje veljavne intenzivnosti pomoči zaradi povečanja deleža gospodarskih dejavnosti v primerjavi s predvidenim stanjem v času dodelitve pomoči.“; |
| --- | --- |

(d)

kadar se za infrastrukturo dodeli javno financiranje za gospodarske in negospodarske dejavnosti, države članice vzpostavijo mehanizem za spremljanje in vračilo sredstev, da se prepreči preseganje veljavne intenzivnosti pomoči zaradi povečanja deleža gospodarskih dejavnosti v primerjavi s predvidenim stanjem v času dodelitve pomoči.“;

| (18) | za členom 56c se vstavi naslednji oddelek 16:
  „Oddelek 16


  Pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU



  Člen 56d
  Področje uporabe in skupni pogoji

  1.   Ta oddelek se uporablja za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU in s katerimi se zagotovi pomoč izvajalskim partnerjem, finančnim posrednikom in/ali končnim upravičencem.


  2.   Pomoč je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja I, tega člena in bodisi člena 56e bodisi člena 56f.


  3.   Pomoč izpolnjuje vse veljavne pogoje iz Uredbe [o skladu InvestEU] [sklic] in naložbenih smernic za sklad InvestEU [sklic].


  4.   Najvišji pragovi, določeni v členih 56e in 56f, se uporabljajo za skupno še neizplačano financiranje, če navedeno financiranje vključuje pomoč, dodeljeno v okviru katerega koli finančnega produkta, ki ga podpira sklad InvestEU. Najvišji pragovi se uporabljajo:






  (a) | na projekt v primeru pomoči iz člena 56e(2) in (3), člena 56e(4)(a)(i), člena 56e(5) in (6), člena 56e(7)(a) in (b) ter člena 56e(8); |
| --- | --- | --- |

(18)

za členom 56c se vstavi naslednji oddelek 16:

„Oddelek 16

Pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU

Pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU

Člen 56d

Področje uporabe in skupni pogoji

1.   Ta oddelek se uporablja za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU in s katerimi se zagotovi pomoč izvajalskim partnerjem, finančnim posrednikom in/ali končnim upravičencem.

2.   Pomoč je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja I, tega člena in bodisi člena 56e bodisi člena 56f.

3.   Pomoč izpolnjuje vse veljavne pogoje iz Uredbe [o skladu InvestEU] [sklic] in naložbenih smernic za sklad InvestEU [sklic].

4.   Najvišji pragovi, določeni v členih 56e in 56f, se uporabljajo za skupno še neizplačano financiranje, če navedeno financiranje vključuje pomoč, dodeljeno v okviru katerega koli finančnega produkta, ki ga podpira sklad InvestEU. Najvišji pragovi se uporabljajo:

(a)

na projekt v primeru pomoči iz člena 56e(2) in (3), člena 56e(4)(a)(i), člena 56e(5) in (6), člena 56e(7)(a) in (b) ter člena 56e(8);

| (b) | na končnega upravičenca v primeru pomoči iz člena 56e(4)(a)(ii) in (iii), člena 56e(7)(d), člena 56e(9) in člena 56f. |
| --- | --- |

(b)

na končnega upravičenca v primeru pomoči iz člena 56e(4)(a)(ii) in (iii), člena 56e(7)(d), člena 56e(9) in člena 56f.

5.   Pomoč se ne dodeli v obliki refinanciranja obstoječih portfeljev finančnih posrednikov ali jamstev zanje.

Člen 56e

Pogoji za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU

1.   Pomoč, ki se končnemu upravičencu dodeli v okviru finančnega produkta, ki ga podpira sklad InvestEU, izpolnjuje

| (a) | pogoje iz enega od odstavkov 2 do 9 ter |
| --- | --- |

(a)

pogoje iz enega od odstavkov 2 do 9 ter

| (b) | če je financiranje zagotovljeno v obliki posojil končnemu upravičencu, ima obrestno mero, ki ustreza vsaj osnovni stopnji referenčne obrestne mere, veljavne v času odobritve posojila. |
| --- | --- |

(b)

če je financiranje zagotovljeno v obliki posojil končnemu upravičencu, ima obrestno mero, ki ustreza vsaj osnovni stopnji referenčne obrestne mere, veljavne v času odobritve posojila.

2.   Pomoč za vseevropsko infrastrukturo za digitalno povezljivost izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | splošni kumulativni pogoji:






  (i) | pri projektu gre za projekt skupnega interesa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost v skladu z Uredbo (EU) [...]/[...] (uredba o IPE 2); |
| --- | --- | --- |

(a)

splošni kumulativni pogoji:

(i)

pri projektu gre za projekt skupnega interesa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost v skladu z Uredbo (EU) [...]/[...] (uredba o IPE 2);

| (ii) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 100 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(ii)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 100 milijonov EUR;

| (iii) | upravičenec zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov, in sicer bodisi z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ne zajema nobene javne finančne podpore. Če pa se tako zunanje financiranje zagotovi prek naložbene platforme, ki združuje različne vire financiranja, se ta pogoj nadomesti z zahtevo, da tako naložbeno platformo sestavlja 30 % zasebnih naložb; |
| --- | --- |

(iii)

upravičenec zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov, in sicer bodisi z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ne zajema nobene javne finančne podpore. Če pa se tako zunanje financiranje zagotovi prek naložbene platforme, ki združuje različne vire financiranja, se ta pogoj nadomesti z zahtevo, da tako naložbeno platformo sestavlja 30 % zasebnih naložb;

| (iv) | do pomoči so upravičeni samo upravičeni naložbeni stroški v skladu z Uredbo (EU) [...]/[...] (uredbo o IPE 2) za vzpostavitev infrastrukture; |
| --- | --- |

(iv)

do pomoči so upravičeni samo upravičeni naložbeni stroški v skladu z Uredbo (EU) [...]/[...] (uredbo o IPE 2) za vzpostavitev infrastrukture;

| (v) | projekt v skladu z Uredbo (EU) [...]/[...] (uredbo o IPE 2) izbere: i) neodvisni finančni posrednik, ki ga imenuje Evropska komisija na podlagi skupno dogovorjenih naložbenih smernic; ii) Evropska komisija s konkurenčnim postopkom zbiranja ponudb na podlagi jasnih, preglednih in nediskriminatornih meril; ali iii) neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropska komisija; |
| --- | --- |

(v)

projekt v skladu z Uredbo (EU) [...]/[...] (uredbo o IPE 2) izbere: i) neodvisni finančni posrednik, ki ga imenuje Evropska komisija na podlagi skupno dogovorjenih naložbenih smernic; ii) Evropska komisija s konkurenčnim postopkom zbiranja ponudb na podlagi jasnih, preglednih in nediskriminatornih meril; ali iii) neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropska komisija;

| (vi) | projekt omogoča povezljivost, ki po zmogljivosti presega zahteve v okviru veljavnih pravnih obveznosti, na primer zahteve iz dovoljenja za uporabo frekvenčnega pasu; |
| --- | --- |

(vi)

projekt omogoča povezljivost, ki po zmogljivosti presega zahteve v okviru veljavnih pravnih obveznosti, na primer zahteve iz dovoljenja za uporabo frekvenčnega pasu;

| (vii) | projekt zagotavlja odprt veleprodajni dostop, vključno z razvezavo, pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji v skladu s členom 52(5) in (6); za namene tega člena se namesto fizične razvezave v okviru projekta lahko ponudi enakovredna virtualna razvezava, če nacionalni regulativni organ države članice ali Komisija določen proizvod virtualnega dostopa šteje za enakovrednega fizični razvezavi; |
| --- | --- |

(vii)

projekt zagotavlja odprt veleprodajni dostop, vključno z razvezavo, pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji v skladu s členom 52(5) in (6); za namene tega člena se namesto fizične razvezave v okviru projekta lahko ponudi enakovredna virtualna razvezava, če nacionalni regulativni organ države članice ali Komisija določen proizvod virtualnega dostopa šteje za enakovrednega fizični razvezavi;

| (viii) | projekt spada v eno od kategorij projektov iz pododstavka (b) in izpolnjuje ustrezne posebne pogoje; |
| --- | --- |

(viii)

projekt spada v eno od kategorij projektov iz pododstavka (b) in izpolnjuje ustrezne posebne pogoje;

| (b) | posebni pogoji:






  (i) | za naložbe v omrežja, ki omogočajo simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika, se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:






  — | namen projekta je priključiti spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, opredeljene v členu 8(3)(a) Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki so javna ali zasebna podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na področjih izobraževanja, socialnih storitev, vključno z zdravstvom, javne uprave, prevoza, poštnih storitev in kulture, kot je navedeno v členu 106(2) Pogodbe in v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU ali poznejšimi pravnimi akti, s katerimi se nadomesti navedeni sklep; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

posebni pogoji:

(i)

za naložbe v omrežja, ki omogočajo simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika, se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:

—

namen projekta je priključiti spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, opredeljene v členu 8(3)(a) Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki so javna ali zasebna podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na področjih izobraževanja, socialnih storitev, vključno z zdravstvom, javne uprave, prevoza, poštnih storitev in kulture, kot je navedeno v členu 106(2) Pogodbe in v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU ali poznejšimi pravnimi akti, s katerimi se nadomesti navedeni sklep;

| — | projekt temelji na ugotovljenem nedelovanju trga, ki je bilo preverjeno z ustreznim kartiranjem, ali, če tako kartiranje ni na voljo, z javnim posvetovanjem; |
| --- | --- |

—

projekt temelji na ugotovljenem nedelovanju trga, ki je bilo preverjeno z ustreznim kartiranjem, ali, če tako kartiranje ni na voljo, z javnim posvetovanjem;

| — | upravičeni spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja se lahko priključijo na projektno infrastrukturo le, če nimajo dostopa do obstoječe infrastrukture ali infrastrukture, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo ter omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 200 Mb/s od uporabnika in najmanj 500 Mb/s do uporabnika; |
| --- | --- |

—

upravičeni spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja se lahko priključijo na projektno infrastrukturo le, če nimajo dostopa do obstoječe infrastrukture ali infrastrukture, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo ter omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 200 Mb/s od uporabnika in najmanj 500 Mb/s do uporabnika;

| — | projekt pomeni veliko spremembo, če zaradi subvencioniranega ukrepa (i) pride do znatnih novih naložb v širokopasovno omrežje in če (ii) subvencionirana infrastruktura prinaša pomembne nove zmogljivosti na trgu storitev širokopasovnega dostopa v smislu razpoložljivosti, kapacitet, hitrosti prenosa podatkov in konkurence v primerjavi z obstoječo infrastrukturo ali infrastrukturo, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo. Da bi bilo izpolnjeno merilo znatnih novih naložb, morajo te naložbe presegati manjše naložbe, ki so povezane zgolj z nadgradnjo aktivnih komponent omrežja. Pomembne nove zmogljivosti na trgu storitev širokopasovnega dostopa v smislu razpoložljivosti, kapacitet, hitrosti prenosa podatkov in konkurence pa se dokažejo s tem, da subvencionirana infrastruktura omogoča (i) najmanj dvakrat hitrejši prenos podatkov do in od uporabnika v primerjavi z obstoječo in/ali načrtovano infrastrukturo ter (ii) simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika; |
| --- | --- |

—

projekt pomeni veliko spremembo, če zaradi subvencioniranega ukrepa (i) pride do znatnih novih naložb v širokopasovno omrežje in če (ii) subvencionirana infrastruktura prinaša pomembne nove zmogljivosti na trgu storitev širokopasovnega dostopa v smislu razpoložljivosti, kapacitet, hitrosti prenosa podatkov in konkurence v primerjavi z obstoječo infrastrukturo ali infrastrukturo, ki se verodostojno načrtuje v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo. Da bi bilo izpolnjeno merilo znatnih novih naložb, morajo te naložbe presegati manjše naložbe, ki so povezane zgolj z nadgradnjo aktivnih komponent omrežja. Pomembne nove zmogljivosti na trgu storitev širokopasovnega dostopa v smislu razpoložljivosti, kapacitet, hitrosti prenosa podatkov in konkurence pa se dokažejo s tem, da subvencionirana infrastruktura omogoča (i) najmanj dvakrat hitrejši prenos podatkov do in od uporabnika v primerjavi z obstoječo in/ali načrtovano infrastrukturo ter (ii) simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika;

| — | pomoč se ne dodeli za projekte, ki vključujejo območja, na katerih že obstajata ali se v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, verodostojno načrtujeta dve omrežji NGA/NGN ali na katerih že obstaja ali se v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, verodostojno načrtuje najmanj eno omrežje z zelo veliko zmogljivostjo, ki omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika; |
| --- | --- |

—

pomoč se ne dodeli za projekte, ki vključujejo območja, na katerih že obstajata ali se v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, verodostojno načrtujeta dve omrežji NGA/NGN ali na katerih že obstaja ali se v naslednjih treh letih ali v enakem obdobju kot načrtovani ukrep, ki prejema podporo, verodostojno načrtuje najmanj eno omrežje z zelo veliko zmogljivostjo, ki omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika;

| (ii) | za čezmejne naložbe v vzpostavitev koridorjev 5G vzdolž glavnih prometnih poti se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:






  — | projekt zagotavlja neprekinjeno čezmejno pokritost s koridorjem 5G vzdolž glavnih prometnih poti v smislu Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), kot so ceste, železnice in celinske plovne poti; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za čezmejne naložbe v vzpostavitev koridorjev 5G vzdolž glavnih prometnih poti se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:

—

projekt zagotavlja neprekinjeno čezmejno pokritost s koridorjem 5G vzdolž glavnih prometnih poti v smislu Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), kot so ceste, železnice in celinske plovne poti;

| — | projekt zajema čezmejni odsek v smislu Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki (i) zajema najmanj dve državi članici ter prečka mejo med dvema ali več državami članicami ali (ii) prečka mejo med najmanj eno državo članico in državo Evropskega gospodarskega prostora; |
| --- | --- |

—

projekt zajema čezmejni odsek v smislu Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki (i) zajema najmanj dve državi članici ter prečka mejo med dvema ali več državami članicami ali (ii) prečka mejo med najmanj eno državo članico in državo Evropskega gospodarskega prostora;

| — | projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, ki presegajo manjše naložbe, povezane zgolj z nadgradnjo aktivnih komponent omrežja; |
| --- | --- |

—

projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, ki presegajo manjše naložbe, povezane zgolj z nadgradnjo aktivnih komponent omrežja;

| — | projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti; |
| --- | --- |

—

projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti;

| (iii) | za čezmejne terabitne hrbtenične projekte, ki med seboj povezujejo določene računalniške in superračunalniške centre ter podatkovno infrastrukturo, kot je opredeljeno v nadaljevanju, se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:






  — | projekt podpira povezavo z neomejeno povezljivostjo med končnimi točkami s hitrostjo prenosa najmanj 1Tb/s – bodisi z neposredno povezavo bodisi z vzpostavitvijo elementov, ki so potrebni za priključitev na vseevropsko hrbtenično omrežje – najmanj dveh računalniških ali superračunalniških centrov ali podatkovnih infrastruktur, ki i) sodelujeta v Skupnem podjetju za evropsko visokozmogljivostno računalništvo, ustanovljenem z Uredbo Sveta (EU) 2018/1488 (Uredba Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo, ST/10594/2018/INIT, UL L 252, 8.10.2018, str. 1–34), raziskovalnih infrastrukturah, vodilnih raziskovalnih pobudah in misijah, opredeljenih v Uredbi (EU) [...]/[...] (uredba o programu Obzorje Evropa) in Uredbi Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (UL L 206, 8.8.2009, str. 1), ter ii) se nahajata v najmanj dveh državah članicah ali v eni državi članici in eni državi Evropskega gospodarskega prostora; |
| --- | --- | --- |

(iii)

za čezmejne terabitne hrbtenične projekte, ki med seboj povezujejo določene računalniške in superračunalniške centre ter podatkovno infrastrukturo, kot je opredeljeno v nadaljevanju, se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:

—

projekt podpira povezavo z neomejeno povezljivostjo med končnimi točkami s hitrostjo prenosa najmanj 1Tb/s – bodisi z neposredno povezavo bodisi z vzpostavitvijo elementov, ki so potrebni za priključitev na vseevropsko hrbtenično omrežje – najmanj dveh računalniških ali superračunalniških centrov ali podatkovnih infrastruktur, ki i) sodelujeta v Skupnem podjetju za evropsko visokozmogljivostno računalništvo, ustanovljenem z Uredbo Sveta (EU) 2018/1488 (Uredba Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo, ST/10594/2018/INIT, UL L 252, 8.10.2018, str. 1–34), raziskovalnih infrastrukturah, vodilnih raziskovalnih pobudah in misijah, opredeljenih v Uredbi (EU) [...]/[...] (uredba o programu Obzorje Evropa) in Uredbi Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (UL L 206, 8.8.2009, str. 1), ter ii) se nahajata v najmanj dveh državah članicah ali v eni državi članici in eni državi Evropskega gospodarskega prostora;

| — | projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, ki presegajo manjše naložbe, kot so naložbe, povezane le z nadgradnjo programske opreme ali licenciranjem; |
| --- | --- |

—

projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, ki presegajo manjše naložbe, kot so naložbe, povezane le z nadgradnjo programske opreme ali licenciranjem;

| — | v okviru projekta se prek javnih naročil izvaja nakup kapacitet in/ali opreme; |
| --- | --- |

—

v okviru projekta se prek javnih naročil izvaja nakup kapacitet in/ali opreme;

| — | projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti; |
| --- | --- |

—

projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti;

| (iv) | za projekte na področju čezmejnih hrbteničnih omrežij, ki povezujejo infrastrukturo v oblaku, se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:






  — | projekt povezuje infrastrukturo v oblaku za spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, opredeljene v členu 8(3)(a) Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki so javna ali zasebna podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na področjih izobraževanja, socialnih storitev, vključno z zdravstvom, javne uprave, prevoza, poštnih storitev in kulture, kot je navedeno v členu 106(2) Pogodbe in v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU (*9) ali poznejšimi pravnimi akti, s katerimi se nadomesti navedeni sklep; |
| --- | --- | --- |

(iv)

za projekte na področju čezmejnih hrbteničnih omrežij, ki povezujejo infrastrukturo v oblaku, se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:

—

projekt povezuje infrastrukturo v oblaku za spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, opredeljene v členu 8(3)(a) Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki so javna ali zasebna podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na področjih izobraževanja, socialnih storitev, vključno z zdravstvom, javne uprave, prevoza, poštnih storitev in kulture, kot je navedeno v členu 106(2) Pogodbe in v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU (*9) ali poznejšimi pravnimi akti, s katerimi se nadomesti navedeni sklep;

| — | projekt zajema vzpostavitev novih čezmejnih hrbteničnih omrežij ali znatno nadgradnjo obstoječih omrežij, ki (i) zajemajo najmanj dve državi članici ter prečkajo mejo med dvema ali več državami članicami ali (ii) prečkajo mejo med najmanj eno državo članico in državo Evropskega gospodarskega prostora; |
| --- | --- |

—

projekt zajema vzpostavitev novih čezmejnih hrbteničnih omrežij ali znatno nadgradnjo obstoječih omrežij, ki (i) zajemajo najmanj dve državi članici ter prečkajo mejo med dvema ali več državami članicami ali (ii) prečkajo mejo med najmanj eno državo članico in državo Evropskega gospodarskega prostora;

| — | projekt zajema vsaj tri subjekte, ki so upravičeni spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja in delujejo v drugi državi članici kot ostali; |
| --- | --- |

—

projekt zajema vsaj tri subjekte, ki so upravičeni spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja in delujejo v drugi državi članici kot ostali;

| — | projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, ki presegajo manjše naložbe, kot so naložbe, povezane z le nadgradnjo programske opreme ali licenciranjem. Projekt omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj v večkratniku 10 Gb/s od in do uporabnika; |
| --- | --- |

—

projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, ki presegajo manjše naložbe, kot so naložbe, povezane z le nadgradnjo programske opreme ali licenciranjem. Projekt omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj v večkratniku 10 Gb/s od in do uporabnika;

| — | projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti; |
| --- | --- |

—

projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti;

| (v) | za naložbe v čezmejne podmorske kable se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:






  — | projekt zajema čezmejne odseke v smislu Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki (i) zajemajo najmanj dve državi članici ter prečkajo mejo med dvema ali več državami članicami ali (ii) prečkajo mejo med najmanj eno državo članico in državo Evropskega gospodarskega prostora. Druga možnost je, da gre pri infrastrukturi, ki prejema podporo, za izključno veleprodajno omrežje, ki izboljšuje povezljivost evropskih najbolj oddaljenih regij ali čezmorskih ozemelj, tudi znotraj ene same države članice; |
| --- | --- | --- |

(v)

za naložbe v čezmejne podmorske kable se uporabljajo naslednja kumulativna posebna merila:

—

projekt zajema čezmejne odseke v smislu Uredbe (EU) [...]/[...] (uredbe o IPE 2), ki (i) zajemajo najmanj dve državi članici ter prečkajo mejo med dvema ali več državami članicami ali (ii) prečkajo mejo med najmanj eno državo članico in državo Evropskega gospodarskega prostora. Druga možnost je, da gre pri infrastrukturi, ki prejema podporo, za izključno veleprodajno omrežje, ki izboljšuje povezljivost evropskih najbolj oddaljenih regij ali čezmorskih ozemelj, tudi znotraj ene same države članice;

| — | pomoč se ne dodeli za projekte na relacijah, ki jih pokrivata že dve obstoječi ali načrtovani hrbtenični infrastrukturi; |
| --- | --- |

—

pomoč se ne dodeli za projekte na relacijah, ki jih pokrivata že dve obstoječi ali načrtovani hrbtenični infrastrukturi;

| — | projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, pri katerih gre za položitev novega podmorskega kabla ali vzpostavitev povezave z obstoječim podmorskim kablom, s čimer se odpravlja redundantnost in presežejo zgolj manjše naložbe. Projekt omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika; |
| --- | --- |

—

projekt zagotavlja znatne nove naložbe v širokopasovno omrežje, pri katerih gre za položitev novega podmorskega kabla ali vzpostavitev povezave z obstoječim podmorskim kablom, s čimer se odpravlja redundantnost in presežejo zgolj manjše naložbe. Projekt omogoča simetrične hitrosti prenosa podatkov najmanj 1 Gb/s od in do uporabnika;

| — | projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti. |
| --- | --- |

—

projekt podpira vzpostavitev nove pasivne infrastrukture le, če obstoječe pasivne infrastrukture ni mogoče ponovno uporabiti.

3.   Pomoč za proizvodnjo energije in energetsko infrastrukturo izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | pomoč se dodeli le za naložbe v energetsko infrastrukturo za plin in električno energijo, za katero veljajo pravila glede dostopa tretjih oseb, reguliranja tarif in ločevanja lastništva v skladu z zakonodajo na področju notranjega energijskega trga za naslednje kategorije projektov:






  (i) | kar zadeva shranjevanje energije: projekti s seznama projektov skupnega interesa Unije iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*9); |
| --- | --- | --- |

(a)

pomoč se dodeli le za naložbe v energetsko infrastrukturo za plin in električno energijo, za katero veljajo pravila glede dostopa tretjih oseb, reguliranja tarif in ločevanja lastništva v skladu z zakonodajo na področju notranjega energijskega trga za naslednje kategorije projektov:

(i)

kar zadeva shranjevanje energije: projekti s seznama projektov skupnega interesa Unije iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*9);

| (ii) | kar zadeva projekte na področju energetske infrastrukturne, razen shranjevanja:






  — | pametna omrežja, |
| --- | --- | --- |

(ii)

kar zadeva projekte na področju energetske infrastrukturne, razen shranjevanja:

—

pametna omrežja,

| — | projekti, ki izpolnjujejo katero koli merilo iz člena 4(1)(c) Uredbe (EU) št. 347/2013, |
| --- | --- |

—

projekti, ki izpolnjujejo katero koli merilo iz člena 4(1)(c) Uredbe (EU) št. 347/2013,

| — | projekti s seznama projektov skupnega interesa Unije iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 347/2013, |
| --- | --- |

—

projekti s seznama projektov skupnega interesa Unije iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 347/2013,

| — | projekti na območjih, ki prejemajo pomoč; |
| --- | --- |

—

projekti na območjih, ki prejemajo pomoč;

| (b) | pomoč za naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | pomoč se dodeli le za nove obrate, izbrane na podlagi konkurenčnih, preglednih, objektivnih in nediskriminatornih meril; |
| --- | --- | --- |

(b)

pomoč za naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

pomoč se dodeli le za nove obrate, izbrane na podlagi konkurenčnih, preglednih, objektivnih in nediskriminatornih meril;

| (ii) | pomoč se ne dodeli za hidroelektrarne, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Direktive 2000/60/ES (*10); |
| --- | --- |

(ii)

pomoč se ne dodeli za hidroelektrarne, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Direktive 2000/60/ES (*10);

| (iii) | pri obratih, ki proizvajajo biogoriva, se pomoč dodeli samo za obrate, ki proizvajajo trajnostna biogoriva, ki niso biogoriva iz poljščin; |
| --- | --- |

(iii)

pri obratih, ki proizvajajo biogoriva, se pomoč dodeli samo za obrate, ki proizvajajo trajnostna biogoriva, ki niso biogoriva iz poljščin;

| (c) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt iz točke (a) tega odstavka v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 150 milijonov EUR. Nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt iz točke (b) tega odstavka v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 75 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(c)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt iz točke (a) tega odstavka v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 150 milijonov EUR. Nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt iz točke (b) tega odstavka v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 75 milijonov EUR.

4.   Pomoč za infrastrukturo in dejavnosti na področju socialnih storitev, izobraževanja, kulture in naravne dediščine izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega:






  (i) | 100 milijonov EUR na projekt za naložbe v infrastrukturo, ki se uporablja za zagotavljanje socialnih storitev, izobraževanje ali v kulturne namene in za dejavnosti iz člena 53(2), vključno z naravno dediščino; |
| --- | --- | --- |

(a)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega:

(i)

100 milijonov EUR na projekt za naložbe v infrastrukturo, ki se uporablja za zagotavljanje socialnih storitev, izobraževanje ali v kulturne namene in za dejavnosti iz člena 53(2), vključno z naravno dediščino;

| (ii) | 30 milijonov EUR za dejavnosti, povezane s socialnimi storitvami in kulturo; |
| --- | --- |

(ii)

30 milijonov EUR za dejavnosti, povezane s socialnimi storitvami in kulturo;

| (iii) | 5 milijonov EUR za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

(iii)

5 milijonov EUR za izobraževanje in usposabljanje;

| (b) | pomoč se ne dodeli za usposabljanje, namenjeno izpolnjevanju obveznih nacionalnih zahtev v zvezi z usposabljanjem. |
| --- | --- |

(b)

pomoč se ne dodeli za usposabljanje, namenjeno izpolnjevanju obveznih nacionalnih zahtev v zvezi z usposabljanjem.

5.   Pomoč za promet in prometno infrastrukturo izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | pomoč za infrastrukturo, razen pristanišč, se dodeli samo za naslednje projekte:






  (i) | projekte skupnega interesa, kot so opredeljeni v točki (a) člena 3 Uredbe (EU) št. 1315/2013, razen projektov, ki zadevajo pristaniško ali letališko infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(a)

pomoč za infrastrukturo, razen pristanišč, se dodeli samo za naslednje projekte:

(i)

projekte skupnega interesa, kot so opredeljeni v točki (a) člena 3 Uredbe (EU) št. 1315/2013, razen projektov, ki zadevajo pristaniško ali letališko infrastrukturo;

| (ii) | povezave z urbanimi vozlišči vseevropskega prometnega omrežja; |
| --- | --- |

(ii)

povezave z urbanimi vozlišči vseevropskega prometnega omrežja;

| (iii) | tirna vozila, ki se uporabljajo le za zagotavljanje storitev v železniškem prometu, ki jih ne zajema pogodba o izvajanju javne službe v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007 (*11), če je upravičenec nov udeleženec na trgu; |
| --- | --- |

(iii)

tirna vozila, ki se uporabljajo le za zagotavljanje storitev v železniškem prometu, ki jih ne zajema pogodba o izvajanju javne službe v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007 (*11), če je upravičenec nov udeleženec na trgu;

| (iv) | mestni promet; |
| --- | --- |

(iv)

mestni promet;

| (v) | infrastrukturo za alternativna goriva ali infrastrukturo za brez- ali nizkoemisijsko mobilnost; |
| --- | --- |

(v)

infrastrukturo za alternativna goriva ali infrastrukturo za brez- ali nizkoemisijsko mobilnost;

| (b) | pomoč za projekte pristaniške infrastrukture izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | pomoč se sme zagotoviti le za naložbe v dostopovno infrastrukturo in pristaniško infrastrukturo, ki se da na voljo zainteresiranim uporabnikom pod enakimi in nediskriminatornimi tržnimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

(b)

pomoč za projekte pristaniške infrastrukture izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

pomoč se sme zagotoviti le za naložbe v dostopovno infrastrukturo in pristaniško infrastrukturo, ki se da na voljo zainteresiranim uporabnikom pod enakimi in nediskriminatornimi tržnimi pogoji;

| (ii) | vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo, nadgradnjo, upravljanje ali najem pristaniške infrastrukture, ki prejema pomoč, se dodeli na konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način ter brez pogojevanja; |
| --- | --- |

(ii)

vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo, nadgradnjo, upravljanje ali najem pristaniške infrastrukture, ki prejema pomoč, se dodeli na konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način ter brez pogojevanja;

| (iii) | pomoč se ne dodeli za naložbe v pristaniške nadgradnje; |
| --- | --- |

(iii)

pomoč se ne dodeli za naložbe v pristaniške nadgradnje;

| (c) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se v skladu s točko (a) ali (b) tega odstavka zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 150 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(c)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se v skladu s točko (a) ali (b) tega odstavka zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 150 milijonov EUR.

6.   Pomoč za drugo infrastrukturo izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | pomoč se dodeli samo za naslednje projekte:






  (i) | naložbe v infrastrukturo za oskrbo s pitno vodo in ravnanje z odpadnimi vodami, namenjeno širši javnosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

pomoč se dodeli samo za naslednje projekte:

(i)

naložbe v infrastrukturo za oskrbo s pitno vodo in ravnanje z odpadnimi vodami, namenjeno širši javnosti;

| (ii) | naložbe v recikliranje in pripravo odpadkov za ponovno uporabo v skladu s členom 47(1) do (6) te uredbe, če gre za ravnanje z odpadki, ki jih ustvarijo druga podjetja; |
| --- | --- |

(ii)

naložbe v recikliranje in pripravo odpadkov za ponovno uporabo v skladu s členom 47(1) do (6) te uredbe, če gre za ravnanje z odpadki, ki jih ustvarijo druga podjetja;

| (iii) | naložbe v raziskovalno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(iii)

naložbe v raziskovalno infrastrukturo;

| (iv) | naložbe v izgradnjo ali nadgradnjo zmogljivosti inovacijskih grozdov; |
| --- | --- |

(iv)

naložbe v izgradnjo ali nadgradnjo zmogljivosti inovacijskih grozdov;

| (b) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 100 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 100 milijonov EUR.

7.   Pomoč za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja, izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | pomoč se dodeli samo za naslednje projekte:






  (i) | naložbe, ki podjetjem omogočajo odpravljanje ali preprečevanje škode, ki nastane v fizičnem okolju (vključno s podnebnimi spremembami) ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca, če se s temi naložbami presegajo standardi Unije na področju varstva okolja ali povečuje raven varstva okolja v odsotnosti standardov Unije ali če gre za čimprejšnjo prilagoditev na prihodnje standarde na področju varstva okolja; |
| --- | --- | --- |

(a)

pomoč se dodeli samo za naslednje projekte:

(i)

naložbe, ki podjetjem omogočajo odpravljanje ali preprečevanje škode, ki nastane v fizičnem okolju (vključno s podnebnimi spremembami) ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca, če se s temi naložbami presegajo standardi Unije na področju varstva okolja ali povečuje raven varstva okolja v odsotnosti standardov Unije ali če gre za čimprejšnjo prilagoditev na prihodnje standarde na področju varstva okolja;

| (ii) | ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti podjetja, če se izboljšave energetske učinkovitosti ne izvajajo s ciljem usklajevanja podjetja z že sprejetimi standardi Unije, tudi če ti še ne veljajo; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti podjetja, če se izboljšave energetske učinkovitosti ne izvajajo s ciljem usklajevanja podjetja z že sprejetimi standardi Unije, tudi če ti še ne veljajo;

| (iii) | sanacijo onesnaženih območij, ko osebe, ki je v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ iz člena 45(3) po veljavni zakonodaji odgovorna za onesnaženje, ni mogoče določiti; |
| --- | --- |

(iii)

sanacijo onesnaženih območij, ko osebe, ki je v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ iz člena 45(3) po veljavni zakonodaji odgovorna za onesnaženje, ni mogoče določiti;

| (iv) | okoljske študije; |
| --- | --- |

(iv)

okoljske študije;

| (v) | izboljšanje in obnovo biotske raznovrstnosti in ekosistemov, če ta dejavnost prispeva k varovanju, ohranjanju ali obnavljanju biotske raznovrstnosti in doseganju dobrega stanja ekosistemov ali varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju; |
| --- | --- |

(v)

izboljšanje in obnovo biotske raznovrstnosti in ekosistemov, če ta dejavnost prispeva k varovanju, ohranjanju ali obnavljanju biotske raznovrstnosti in doseganju dobrega stanja ekosistemov ali varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju;

| (b) | če se ukrep pomoči nanaša na ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti stanovanjskih stavb in stavb, namenjenih opravljanju dejavnosti, povezanih s socialnimi storitvami, se lahko odobri tudi za ukrepe, s katerimi se hkrati izboljšuje energetska učinkovitost stanovanjske stavbe in integrirajo naprave, ki na kraju stanovanjske stavbe, ki jo zadeva ukrep pomoči za energetsko učinkovitost, proizvajajo energijo iz obnovljivih virov, in sicer pod naslednjimi pogoji:






  (i) | z integrirano napravo za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na kraju samem se proizvajata električna energija in/ali toplota; naprava je lahko povezana z opremo za shranjevanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

če se ukrep pomoči nanaša na ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti stanovanjskih stavb in stavb, namenjenih opravljanju dejavnosti, povezanih s socialnimi storitvami, se lahko odobri tudi za ukrepe, s katerimi se hkrati izboljšuje energetska učinkovitost stanovanjske stavbe in integrirajo naprave, ki na kraju stanovanjske stavbe, ki jo zadeva ukrep pomoči za energetsko učinkovitost, proizvajajo energijo iz obnovljivih virov, in sicer pod naslednjimi pogoji:

(i)

z integrirano napravo za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na kraju samem se proizvajata električna energija in/ali toplota; naprava je lahko povezana z opremo za shranjevanje;

| (ii) | produktivnost naprave, ki na kraju samem proizvaja energijo iz obnovljivih virov, ne presega skupnih agregiranih potreb stanovalcev stavbe za več kot 20 %; |
| --- | --- |

(ii)

produktivnost naprave, ki na kraju samem proizvaja energijo iz obnovljivih virov, ne presega skupnih agregiranih potreb stanovalcev stavbe za več kot 20 %;

| (iii) | inštalirana moč naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ne presega 500 kW; |
| --- | --- |

(iii)

inštalirana moč naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ne presega 500 kW;

| (iv) | končni upravičenec pomoči je lahko bodisi lastnik bodisi najemnik stavbe; |
| --- | --- |

(iv)

končni upravičenec pomoči je lahko bodisi lastnik bodisi najemnik stavbe;

| (c) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt iz točk (a) in (b) tega odstavka v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 50 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(c)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt iz točk (a) in (b) tega odstavka v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 50 milijonov EUR;

| (d) | pomoč za ukrepe, s katerimi se izboljšuje energetska učinkovitost stavb, je pod naslednjimi pogoji lahko namenjena tudi lajšanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije:






  (i) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega [30] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(d)

pomoč za ukrepe, s katerimi se izboljšuje energetska učinkovitost stavb, je pod naslednjimi pogoji lahko namenjena tudi lajšanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije:

(i)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega [30] milijonov EUR;

| (ii) | podpora je v obliki posojila ali jamstva; |
| --- | --- |

(ii)

podpora je v obliki posojila ali jamstva;

| (iii) | podpora se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(iii)

podpora se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (iv) | podpora se zagotovi samo za pogodbeno zagotavljanje prihranka energije v smislu člena 2(27) Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (*12). |
| --- | --- |

(iv)

podpora se zagotovi samo za pogodbeno zagotavljanje prihranka energije v smislu člena 2(27) Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (*12).

8.   Pomoč za raziskave, razvoj, inovacije in digitalizacijo izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | pomoč se lahko dodeli za:






  (i) | temeljne raziskave; |
| --- | --- | --- |

(a)

pomoč se lahko dodeli za:

(i)

temeljne raziskave;

| (ii) | industrijske raziskave; |
| --- | --- |

(ii)

industrijske raziskave;

| (iii) | eksperimentalni razvoj; |
| --- | --- |

(iii)

eksperimentalni razvoj;

| (iv) | procesne ali organizacijske inovacije za MSP; |
| --- | --- |

(iv)

procesne ali organizacijske inovacije za MSP;

| (v) | svetovalne storitve in podporne storitve za inovacije za MSP; |
| --- | --- |

(v)

svetovalne storitve in podporne storitve za inovacije za MSP;

| (vi) | digitalizacijo MSP; |
| --- | --- |

(vi)

digitalizacijo MSP;

| (b) | za projekte, ki spadajo pod alinee (i), (ii) in (iii) točke (a) tega odstavka, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 75 milijonov EUR. Za projekte, ki spadajo pod alinee (iv), (v) in (vi) točke (a) tega odstavka, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega [30] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

za projekte, ki spadajo pod alinee (i), (ii) in (iii) točke (a) tega odstavka, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 75 milijonov EUR. Za projekte, ki spadajo pod alinee (iv), (v) in (vi) točke (a) tega odstavka, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega [30] milijonov EUR.

9.   MSP ali mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo lahko poleg razlogov za združljivost iz odstavkov (2) do (8) tega člena prejmejo tudi pomoč v obliki financiranja s sredstvi iz sklada InvestEU, če:

| (a) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 15 milijonov EUR in se zagotovi:






  (i) | mikropodjetjem; |
| --- | --- | --- |

(a)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 15 milijonov EUR in se zagotovi:

(i)

mikropodjetjem;

| (ii) | MSP, ki še niso dejavna na nobenem trgu ali poslujejo manj kot sedem let od svoje prve komercialne prodaje; |
| --- | --- |

(ii)

MSP, ki še niso dejavna na nobenem trgu ali poslujejo manj kot sedem let od svoje prve komercialne prodaje;

| (iii) | MSP, ki vstopajo na nov proizvodni ali geografski trg, pri čemer mora začetna naložba za vstop na nov proizvodni ali geografski trg presegati 50 % povprečnega letnega prometa v preteklih 5 letih; |
| --- | --- |

(iii)

MSP, ki vstopajo na nov proizvodni ali geografski trg, pri čemer mora začetna naložba za vstop na nov proizvodni ali geografski trg presegati 50 % povprečnega letnega prometa v preteklih 5 letih;

| (iv) | inovativnim podjetjem; |
| --- | --- |

(iv)

inovativnim podjetjem;

| (v) | MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, katerih glavne dejavnosti se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, če se financiranje ne uporabi za selitev dejavnosti v smislu člena 2(61a); ali |
| --- | --- |

(v)

MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, katerih glavne dejavnosti se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, če se financiranje ne uporabi za selitev dejavnosti v smislu člena 2(61a); ali

| (b) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 2 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 2 milijonov EUR.

Člen 56f

Pogoji za pomoč v okviru komercialno usmerjenih finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU

1.   Financiranje končnim upravičencem zagotovijo komercialni finančni posredniki, ki so izbrani na odprt, pregleden in nediskriminatoren način na podlagi objektivnih meril.

2.   Komercialni finančni posrednik, ki zagotavlja financiranje končnemu upravičencu, nase prevzame minimalno izpostavljenost tveganju v višini 20 % posamezne finančne transakcije.

3.   nominalni znesek skupnega financiranja, ki ga posameznemu končnemu upravičencu zagotovi komercialni finančni posrednik, ne presega 7,5 milijona EUR.

(*9)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39)."

*9

(*9)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39)."

*9

(*10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L [...], [...], str. [...])."

*10

(*11)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1)."

*11

(*12)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).“."

*12

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, ...

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).“;

*1

(*2)  Sklep Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

*2

(*3)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

*3

(*4)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).“;

*4

(*5)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).“;

*5

(*6)  Za sheme v skladu s členoma 16 in 21 te uredbe se zahteva po objavi informacij o vsaki posamezni dodelitvi, ki presega 500 000 EUR, lahko opusti pri MSP, ki niso izvedla še nobene komercialne prodaje na nobenem trgu.“;

*6

(*7)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).“;

*7

(*8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 481/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s posebnimi pravili o upravičenosti izdatkov za programe sodelovanja (UL L 138, 13.5.2014, str. 45).“;

*8

(*9)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

*9

(*10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L [...], [...], str. [...]).

*10

(*11)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

*11

(*12)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).“.“

*12

---

(1)  UL L 248, 24.9.2015, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (UL L 347, 20.12.2013, str. 259).

3

(4)  UL L [...], [...], str. [...].

4

---

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/20

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9833 – KKR/Viridor)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 170/02)

Komisija se je 6. maja 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9833. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9833. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/21

---

Menjalni tečaji eura (1)

15. maj 2020

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0798 |
| JPY | japonski jen | 115,53 |
| DKK | danska krona | 7,4576 |
| GBP | funt šterling | 0,88738 |
| SEK | švedska krona | 10,6695 |
| CHF | švicarski frank | 1,0513 |
| ISK | islandska krona | 157,50 |
| NOK | norveška krona | 11,0568 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,589 |
| HUF | madžarski forint | 354,70 |
| PLN | poljski zlot | 4,5650 |
| RON | romunski leu | 4,8400 |
| TRY | turška lira | 7,4689 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6805 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5231 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3693 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8145 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5397 |
| KRW | južnokorejski won | 1 332,60 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,0761 |
| CNY | kitajski juan | 7,6759 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5693 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 127,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6982 |
| PHP | filipinski peso | 54,778 |
| RUB | ruski rubelj | 79,6208 |
| THB | tajski bat | 34,656 |
| BRL | brazilski real | 6,3172 |
| MXN | mehiški peso | 25,8966 |
| INR | indijska rupija | 81,9885 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0798

JPY

japonski jen

115,53

DKK

danska krona

7,4576

GBP

funt šterling

0,88738

SEK

švedska krona

10,6695

CHF

švicarski frank

1,0513

ISK

islandska krona

157,50

NOK

norveška krona

11,0568

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,589

HUF

madžarski forint

354,70

PLN

poljski zlot

4,5650

RON

romunski leu

4,8400

TRY

turška lira

7,4689

AUD

avstralski dolar

1,6805

CAD

kanadski dolar

1,5231

HKD

hongkonški dolar

8,3693

NZD

novozelandski dolar

1,8145

SGD

singapurski dolar

1,5397

KRW

južnokorejski won

1 332,60

ZAR

južnoafriški rand

20,0761

CNY

kitajski juan

7,6759

HRK

hrvaška kuna

7,5693

IDR

indonezijska rupija

16 127,82

MYR

malezijski ringit

4,6982

PHP

filipinski peso

54,778

RUB

ruski rubelj

79,6208

THB

tajski bat

34,656

BRL

brazilski real

6,3172

MXN

mehiški peso

25,8966

INR

indijska rupija

81,9885

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/22

---

Posebno poročilo št. 12/2020

Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe: vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen

(2020/C 170/04)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 12/2020 –„ Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe: vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU“, vendar je njegov učinek še vedno omejen.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z njega prenesete

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/23

---

NACIONALNA IZVZETJA PONUDNIKOV STORITEV IGER NA SREČO IZ NACIONALNIH DOLOČB ZA PRENOS DIREKTIVE (EU) 2015/849 (DIREKTIVE O PREPREČEVANJU PRANJA DENARJA)

Seznam držav članic, ki so se odločile, da bodo ponudnike nekaterih storitev iger na srečo izvzele iz nacionalnih določb za prenos Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma

(2020/C 170/05)

Če se država članica odloči, da v celoti ali delno izvzame ponudnike nekaterih storitev iger na srečo iz nacionalnih določb za prenos te direktive, o tem sklepu skupaj z utemeljitvijo na podlagi konkretne ocene tveganja uradno obvesti Komisijo. Država članica lahko tako uradno obvestilo poda ali prekliče kadar koli. Komisija o takih sklepih obvesti druge države članice.

Države članice, ki so Komisijo o takih sklepih uradno obvestile do marca 2020:

| Država članica | Izvzeti ponudniki storitev iger na srečo |
| --- | --- |
| Belgija | V skladu s členom 5.1 zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma z dne 18. septembra 2017:
  nacionalna loterija. |
| Češka | V skladu z zakonom št. 253/2008 z dne 5. junija 2008 o izbranih ukrepih proti legitimizaciji premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma:






  — | bingo in tombola, |

Država članica

Izvzeti ponudniki storitev iger na srečo

Belgija

V skladu s členom 5.1 zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma z dne 18. septembra 2017:

nacionalna loterija.

Češka

V skladu z zakonom št. 253/2008 z dne 5. junija 2008 o izbranih ukrepih proti legitimizaciji premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma:

—

bingo in tombola,

| — | denarne loterije, |
| --- | --- |

—

denarne loterije,

| — | blagovne loterije, |
| --- | --- |

—

blagovne loterije,

| — | loterije s takojšnjim izidom in/ali številčne loterije. |
| --- | --- |

—

loterije s takojšnjim izidom in/ali številčne loterije.

Danska

V skladu s členom 1(5) zakona št. 651 z dne 8. junija 2017 o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ter obvestilom o delnem izvzetju nekaterih iger na srečo iz zakonov o pranju denarja z dne 26. junija 2017:

| — | stave z vložkom v skupen sklad, |
| --- | --- |

—

stave z vložkom v skupen sklad,

| — | bingo, |
| --- | --- |

—

bingo,

| — | tombola, |
| --- | --- |

—

tombola,

| — | igralni avtomati z denarnimi nagradami, |
| --- | --- |

—

igralni avtomati z denarnimi nagradami,

| — | loterije, razredne loterije (Klasselotteriet) in neprofitne loterije, |
| --- | --- |

—

loterije, razredne loterije (Klasselotteriet) in neprofitne loterije,

| — | poker v fizičnih igralnicah, |
| --- | --- |

—

poker v fizičnih igralnicah,

| — | spletni bingo, |
| --- | --- |

—

spletni bingo,

| — | menedžerske igre, |
| --- | --- |

—

menedžerske igre,

| — | tekmovanja, kjer sodelovanje poteka prek sporočil SMS ipd. |
| --- | --- |

—

tekmovanja, kjer sodelovanje poteka prek sporočil SMS ipd.

Estonija

Kot je opredeljeno v členu 6 zakona o igrah na srečo v Estoniji z dne 15. oktobra 2008, v skladu z zakonom o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma z dne 26. oktobra 2017:

| — | komercialne loterije. |
| --- | --- |

—

komercialne loterije.

Finska

V skladu s členom 3(4) poglavja 1 zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma z dne 28. junija 2017 (444/2017):

| — | igralni avtomati zunaj igralnic. |
| --- | --- |

—

igralni avtomati zunaj igralnic.

Nemčija

V skladu s točko 15 člena 2(1) zakona o odkrivanju dobičkov od hudih kaznivih dejanj iz leta 2017 (zakon o pranju denarja):

| — | stave s totalizatorjem, kadar jih vodijo združenja, v skladu s členom 1 zakona o dirkalnih stavah in loterijah, |
| --- | --- |

—

stave s totalizatorjem, kadar jih vodijo združenja, v skladu s členom 1 zakona o dirkalnih stavah in loterijah,

| — | bingo, |
| --- | --- |

—

bingo,

| — | igralni avtomati zunaj igralnic v skladu s členom 33c zakona o opravljanju industrijskih, trgovskih in obrtniških dejavnosti, |
| --- | --- |

—

igralni avtomati zunaj igralnic v skladu s členom 33c zakona o opravljanju industrijskih, trgovskih in obrtniških dejavnosti,

| — | loterije, dovoljene na podlagi državne zakonodaje, in socialne loterije. |
| --- | --- |

—

loterije, dovoljene na podlagi državne zakonodaje, in socialne loterije.

Irska

Kot je opredeljeno v členu 25(8) zakona o kazenskem pravosodju (pranje denarja in financiranje terorizma) iz leta 2010, kot je bil spremenjen, in v pravilu 3 zakonodajnega instrumenta 487/2018:

| — | bingo, |
| --- | --- |

—

bingo,

| — | igralni in zabaviščni saloni, |
| --- | --- |

—

igralni in zabaviščni saloni,

| — | loterije, |
| --- | --- |

—

loterije,

| — | poker v fizičnih igralnicah. |
| --- | --- |

—

poker v fizičnih igralnicah.

Švedska

V skladu s členom 20 zakona o ukrepih proti pranju denarja in financiranju terorizma (SFS 2017: 630), smernicami za predpise švedskega organa za igre na srečo in splošnim nasvetom: 2017:2.

| — | igre bingo, ki se izvajajo z dovoljenjem organa za igre na srečo v skladu z drugim stavkom prvega pododstavka člena 42 zakona o loteriji (1994: 1000), |
| --- | --- |

—

igre bingo, ki se izvajajo z dovoljenjem organa za igre na srečo v skladu z drugim stavkom prvega pododstavka člena 42 zakona o loteriji (1994: 1000),

| — | igralni avtomati z blagovnimi dobitki, |
| --- | --- |

—

igralni avtomati z blagovnimi dobitki,

| — | igralni avtomati na denar in žetone, ki se upravljajo v skladu z dovoljenjem, izdanim na podlagi člena 26 zakona o loteriji, |
| --- | --- |

—

igralni avtomati na denar in žetone, ki se upravljajo v skladu z dovoljenjem, izdanim na podlagi člena 26 zakona o loteriji,

| — | loterije, ki se izvajajo na podlagi dovoljenja ali registracije v skladu s členoma 16 in 17 zakona o loteriji in jih prirejajo združenja, ki so primarno dejavna v eni sami občini, oziroma, če loterija poteka v več občinah, znotraj ene same regije, |
| --- | --- |

—

loterije, ki se izvajajo na podlagi dovoljenja ali registracije v skladu s členoma 16 in 17 zakona o loteriji in jih prirejajo združenja, ki so primarno dejavna v eni sami občini, oziroma, če loterija poteka v več občinah, znotraj ene same regije,

| — | loterije, ki se izvajajo na podlagi dovoljenja iz člena 16 zakona o loteriji in se izvajajo v več kot eni regiji ter |
| --- | --- |

—

loterije, ki se izvajajo na podlagi dovoljenja iz člena 16 zakona o loteriji in se izvajajo v več kot eni regiji ter

| — | „prave loterije“ iz člena 4 zakona o loteriji, ki se upravljajo na podlagi dovoljenja iz člena 45 zakona o loterijah in ki se distribuirajo prek posrednika, |
| --- | --- |

—

„prave loterije“ iz člena 4 zakona o loteriji, ki se upravljajo na podlagi dovoljenja iz člena 45 zakona o loterijah in ki se distribuirajo prek posrednika,

| — | rulete, igre s kockami in igre s kartami, ki se prirejajo v skladu s členom 32 zakona o loterijah. |
| --- | --- |

—

rulete, igre s kockami in igre s kartami, ki se prirejajo v skladu s členom 32 zakona o loterijah.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 170/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje STRABAG SE („STRABAG group“, Avstrija), |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje STRABAG SE („STRABAG group“, Avstrija),

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG („KEMNA BAU“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG („KEMNA BAU“, Nemčija),

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG („Heideasphalt“), skupno podjetje, ki bo na novo ustanovljeno v Nemčiji. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG („Heideasphalt“), skupno podjetje, ki bo na novo ustanovljeno v Nemčiji.

Podjetji Deutsche Asphalt in KEMNA BAU pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Heideasphalt.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za STRABAG: globalna gradbeniška skupina, dejavna na vseh področjih gradbeništva, zlasti na področju prometne infrastrukture, zgradb, inženiringa, gradnje tirov in železnic ter s tem povezanih storitev (upravljanje objektov), in pridobivanja surovin in gradbenih materialov ter trgovanja z njimi. Prek podjetja Deutsche Asphalt zlasti proizvaja različne vrste asfalta za asfaltne podlage, asfaltna veziva in asfaltne površine, |
| --- | --- |

—

za STRABAG: globalna gradbeniška skupina, dejavna na vseh področjih gradbeništva, zlasti na področju prometne infrastrukture, zgradb, inženiringa, gradnje tirov in železnic ter s tem povezanih storitev (upravljanje objektov), in pridobivanja surovin in gradbenih materialov ter trgovanja z njimi. Prek podjetja Deutsche Asphalt zlasti proizvaja različne vrste asfalta za asfaltne podlage, asfaltna veziva in asfaltne površine,

| — | za podjetje KEMNA BAU: dejavno je v različnih fazah gradnje prometnih poti. Zlasti je dejavno pri pridobivanju surovin v kamnolomih in peskokopih, proizvodnji in distribuciji asfaltnih mešanic ter v gradbeništvu (asfaltiranje cest, betonska gradnja za posebne obrti, tlakovanje). Poleg tega je vključeno v gradnjo zemeljskih objektov, kanalizacije, odlagališč in železnic, popravila zgradb in izdelavo betonskih zaščitnih zidov na kraju samem, |
| --- | --- |

—

za podjetje KEMNA BAU: dejavno je v različnih fazah gradnje prometnih poti. Zlasti je dejavno pri pridobivanju surovin v kamnolomih in peskokopih, proizvodnji in distribuciji asfaltnih mešanic ter v gradbeništvu (asfaltiranje cest, betonska gradnja za posebne obrti, tlakovanje). Poleg tega je vključeno v gradnjo zemeljskih objektov, kanalizacije, odlagališč in železnic, popravila zgradb in izdelavo betonskih zaščitnih zidov na kraju samem,

| — | za podjetje Heideasphalt: upravljalo bo obrat za mešanje asfalta v Wittingenu, ki ga trenutno upravlja družba Deutsche Asphalt. |
| --- | --- |

—

za podjetje Heideasphalt: upravljalo bo obrat za mešanje asfalta v Wittingenu, ki ga trenutno upravlja družba Deutsche Asphalt.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/27

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 170/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„PECORINO SICILIANO“

EU št.: PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano (Novo združenje za zaščito proizvoda Pecorino Siciliano)

| Sedež na naslovu: |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIA |

Sedež na naslovu:

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITALIA

Enaslov: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Potrjen enaslov: pecorinosicilianodop@pec.it

Združenje Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano, ki ga sestavljajo proizvajalci sira „Pecorino Siciliano“, je pooblaščeno, da predloži zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) uredbe ministrstva za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali Tretja Država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☐ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☐

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezava |
| --- | --- |

☐

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo: členi, ki niso vključeni v obstoječo specifikacijo proizvoda, so navedeni v nadaljevanju: dokazilo o poreklu, povezava z geografskim območjem, pregledi |
| --- | --- |

☒

Drugo: členi, ki niso vključeni v obstoječo specifikacijo proizvoda, so navedeni v nadaljevanju: dokazilo o poreklu, povezava z geografskim območjem, pregledi

4.   Vrsta sprememb

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opozoriti je treba, da je namen spremembe specifikacije proizvoda ZOP „Pecorino Siciliano“ predvsem združitev specifikacije proizvoda v enotni dokument.

Pecorino Siciliano je bil registriran kot ZOP v Uredbi (ES) št. 1107/96 z dne 26. junija 1996 v skladu s členom 17 Uredbe (ES) 2081/92. Registracija je bila pridobljena na podlagi naslednjih dokumentov: predsedniške uredbe št. 1269 z dne 30. oktobra 1955, s katero se priznavajo označbe porekla v Italiji, 19 strani dolgega dokumenta z naslovom „ZOP Pecorino Siciliano“ in povzetka.

Opis proizvoda

Vrsti sira „tuma“ in „primo sale“, ki sta dani na trg takoj po proizvodnji, oz. po približno desetih dneh, ne ustrezata več tržnim potrebam, saj se v zadnjih letih na trgu zahteva proizvod z minimalnim obdobjem zorenja. Zato je treba s to spremembo določiti minimalno obdobje zorenja 20 dni, ukiniti proizvodnjo navedenih vrst in uvesti vrsto „fresco“.

To je potrebno, da „Pecorino Siciliano“ lahko pridobi značilnosti, po katerih se razlikuje od drugih vrst ovčjih sirov iz pasteriziranega mleka. Minimalno obdobje staranja je potrebno, da se omogoči delovanje avtohtonih mlečnokislinskih bakterij in njihovih encimov, tj. mikroorganizmov, ki jih najdemo v surovem mleku in lesenih sodih za usirjanje s sirilom.

Poleg uvedbe nove vrste sira „fresco“ se bo vrsta „secondo sale“ preimenovala v „semistagionato“, da se uporabi terminologija, ki jo potrošniki lažje razumejo, in da se proizvod razlikuje glede na obdobje zorenja.

Značilnosti različnih vrst proizvodov so natančneje opredeljene in opisane, pri čemer so podrobno določeni parametri glede zorenja in staranja, oblike, dimenzij, teže, značilnosti skorje in testa, organoleptičnih značilnosti in vsebnosti maščob.

Nekoliko sta spremenjeni višina oboda in največja teža vsakega sira. Višina oboda, določena pri 10 cm do 18 cm v trenutni specifikaciji proizvoda, je spremenjena na 10 cm do 25 cm. Teža, določena pri 4 kg do 12 kg v trenutni specifikaciji proizvoda, je spremenjena na 3 kg do 14 kg.

Te spremembe so bile uvedene v odziv na zahteve nekaterih malih sirarjev, ki so poudarili potrebo po večji prožnosti, da bi lahko proizvodnjo sira prilagodili količini razpoložljivega mleka.

Odpravljena je omejitev proizvodnje v času od junija do oktobra.

Odprava omejitve je odziv na jasne zahteve proizvajalcev za pravico do proizvajanja ZOP Pecorino Siciliano tudi poleti. Dejansko se skoraj vse pasme ovc, ki se danes vzrejajo na Siciliji, lahko enostavno prilagodijo sezonski proizvodnji. Ovčje mleko se na Siciliji proizvaja skoraj vse leto, pri čemer je spomladi dosežen višek, poleti pa proizvodnja upade. Razpoložljivost mleka poleti tako omogoča proizvodnjo sira „Pecorino Siciliano“ v isti sezoni, zlasti vrsti „fresco“ in „stagionato“, po katerih potrošniki poleti najbolj povprašujejo, predvsem turisti, ki množično prijahajo na otok v iskanju značilnih sicilijanskih proizvodov.

Zato se prvotno besedilo:

„Klasična oblika sira ‚Pecorino Siciliano‘ ima ravne ali rahlo vbočene strani z odtisi košare; višina oboda je lahko od 10 cm do 18 cm, teža od 4 kg do 12 kg, pri obeh značilnostih pa so možna odstopanja glede na proizvodne tehnike.

‚Tuma‘: namizni sir, sladkastega okusa zaradi visoke vsebnosti laktoze, ki še ni bil fermentiran. Uživa se takoj po proizvodnji.

‚Primo sale‘: namizni sir, rahlo in na kratko nasoljen s fino suho soljo. Uživa se do približno deset dni po proizvodnji. S sprostitvijo aminokislin zaradi začetne razgradnje kazeina nastane več prostora za izvirne sestavine mleka, zaradi česar ima sir prijeten okus.

‚Secondo sale‘: dosledno sladek namizni sir polnega okusa za ribanje, ki spominja na njegovo poreklo, nasoljen s suho soljo ali z namakanjem v nasičeni slanici.

Uživa se med 45 in 90 dni po proizvodnji.

Zelo prefinjene organoleptične značilnosti izhajajo iz amalgama aminokislin, produktov začetne razgradnje lipidov in izvirnih sestavin mleka.

‚Stagionato‘: to je klasični ‚Pecorino Siciliano‘, ki se s svojimi značilnostmi razlikuje od drugih zorjenih sirov pecorino, proizvedenih v Italiji. Popolnoma dozori med štiri in šest mesecev po proizvodnji. Struktura tega sira je zrnata, namenjen pa je ribanju.“

zdaj glasi:

„Opis proizvoda

| 2.1. | Ob sprostitvi v porabo je ZOP ‚Pecorino Siciliano‘ sir valjaste oblike z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vrste sira ZOP ‚Pecorino Siciliano‘‚fresco‘ [sveži], ‚semistagionato‘ [srednje zorjeni] in ‚stagionato‘ [zorjeni], ki se sprostijo v porabo, imajo naslednje značilnosti: | ‚Sveži‘







  — | zrelost: 20 do 30 dni; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

‚Sveži‘

—

zrelost: 20 do 30 dni;

| — | oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami; |
| --- | --- |

—

oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami;

| — | dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm; |
| --- | --- |

—

dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm;

| — | teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira; |
| --- | --- |

—

teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira;

| — | površine: brez skorje, zunanja plast je bele ali slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen; |
| --- | --- |

—

površine: brez skorje, zunanja plast je bele ali slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen;

| — | testo: bele ali slamnato rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci; |
| --- | --- |

—

testo: bele ali slamnato rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci;

| — | vonj: značilen za ovčji sir; |
| --- | --- |

—

vonj: značilen za ovčji sir;

| — | okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira ‚pepato‘ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu; |
| --- | --- |

—

okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira ‚pepato‘ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu;

| — | vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi

| | ‚Semistagionato‘







  — | staranje: od 45 do 90 dni; |
| --- | --- | --- |

‚Semistagionato‘

—

staranje: od 45 do 90 dni;

| — | oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami; |
| --- | --- |

—

oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami;

| — | dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm; |
| --- | --- |

—

dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm;

| — | teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira; |
| --- | --- |

—

teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira;

| — | površine: skorja je nežno slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen; |
| --- | --- |

—

površine: skorja je nežno slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen;

| — | testo: slamnato rumene ali izrazito rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci; |
| --- | --- |

—

testo: slamnato rumene ali izrazito rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci;

| — | vonj: značilen za ovčji sir; |
| --- | --- |

—

vonj: značilen za ovčji sir;

| — | okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira „pepato“ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu; |
| --- | --- |

—

okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira „pepato“ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu;

| — | vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi

| | ‚Stagionato‘







  — | staranje: vsaj 120 dni; |
| --- | --- | --- |

‚Stagionato‘

—

staranje: vsaj 120 dni;

| — | oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami; |
| --- | --- |

—

oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami;

| — | dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 15 cm in 30 cm, višina oboda pa med 15 cm in 25 cm; |
| --- | --- |

—

dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 15 cm in 30 cm, višina oboda pa med 15 cm in 25 cm;

| — | teža: med 6 kg in 14 kg, odvisno od velikosti sira; |
| --- | --- |

—

teža: med 6 kg in 14 kg, odvisno od velikosti sira;

| — | površine: skorja je rumenkaste barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen; |
| --- | --- |

—

površine: skorja je rumenkaste barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen;

| — | testo: slamnato rumene barve, kompaktno, z nekaj očesci; |
| --- | --- |

—

testo: slamnato rumene barve, kompaktno, z nekaj očesci;

| — | vonj: značilen za ovčji sir; |
| --- | --- |

—

vonj: značilen za ovčji sir;

| — | okus: značilno pikanten; |
| --- | --- |

—

okus: značilno pikanten;

| — | vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi.“ |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi.“

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

V obstoječi specifikaciji proizvoda so informacije o metodi proizvodnje vključene v zgoraj navedene dokumente. Zato je bil pripravljen naslednji člen, ki združuje informacije iz dokumentov, v katerih je podroben opis metode proizvodnje, in jih prilagaja veljavnim pravilom.

Edina sprememba je v zadnjem odstavku, kjer je opredeljen čas zorenja za vrste sira „fresco“, „semistagionato“ in „stagionato“, kot so navedene v opisu proizvoda.

„Člen 5

METODA PROIZVODNJE

Sir ZOP Pecorino Siciliano se proizvaja iz surovega polnomastnega mleka ovc različnih pasem in križancev iz čred na območju proizvodnje iz člena 3 specifikacije proizvoda.

Ovce se krmijo na naravnih in/ali gojenih pašnikih s svežo krmo, senom in slamo. Pri senu in slami je vsaj 80 % suhe snovi na leto z območja proizvodnje, opredeljenega v členu 4 enotnega dokumenta. Dovoljeno je dodatno krmljenje z žitnim zrnjem, stročnicami in enostavnimi ali sestavljenimi krmnimi koncentrati. Ovce je prepovedano krmiti s kakršnimi koli proizvodi, pridobljenimi iz živali ter rastlin ali delov rastlin (kot so semena) detelje, tapioke in kasave. Uporaba silaže in senaže je prav tako prepovedana.

Mleko mora biti pridobljeno od ene ali dveh molž in predelano v 24 urah po prvi molži. Hlajenje mleka v hladilniku je zato dovoljeno, če se v celoti upoštevajo minimalne vrednosti, določene v zadevni veljavni zakonodaji. Mleko se filtrira s primernimi siti in/ali filtri iz blaga, nato se tradicionalno v jeklenih ali pokositranih bakrenih kotlih segreje na najvišjo temperaturo 40 °C in vlije v lesen sod. Jagnječje sirilo se doda, ko je temperatura med 36 °C in 40 °C.

Sirilo, ki se uporablja za usirjanje mleka, se pridobi iz siriščnikov sesnih jagnjet tistih pasem, ki so navedene v specifikaciji proizvoda. To je treba storiti na območju proizvodnje iz člena 3 specifikacije proizvoda. Sirilo se pred uporabo raztopi v topli vodi in nato filtrira. Uporabi se med 10 gr in 30 gr sirila na 100 litrov mleka. Čas usirjanja je med 40 in 50 minut, oz. dokler lopatica v lesenem sodu ne stoji pokonci.

Ko se oblikuje sirnina, jo je treba razdrobiti v zelo majhne grudice z leseno palico ali lopatico, ki je na eni strani ukrivljena in sirnino enakomerno razdrobi, tako da nastanejo grudice v velikosti riževih zrn. Tekočina se loči z dodajanjem vroče vode pri 70 °C do 90 °C med drobljenjem sirnine. Grudice sirnine, ki se naberejo na dnu posode, se pustijo počivati 5 do 10 minut, tako da se povežejo. Nato se sir odstrani iz soda, loči na kose, položi v košare iz trstja in ročno stisne. V tej fazi se pri vrstah ‚fresco‘ in ‚semistagionato‘ lahko doda črni poper v zrnu. Črni poper v zrnu je treba pred tem za nekaj sekund obdelati z vročo vodo pri temperaturah nad 80 °C. Sirnina se nato pusti v košarah od 1 ure do 2 uri, v tem času pa nastane ricotta. Sir se nato kuha 3 do 4 ure v lesenih sodih, pri čemer je sirotka na vrhu. Siri se po kuhanju pod sirotko nato odstranijo iz košar iz trstja, tako da se lahko obrnejo in dobijo značilen odtis košare. Ko se vsak sir obrne, se nanj vtisne kazeinski žig, da se zagotovi sledljivost. Kazeinski žigi so ovalne oblike, pri čemer velika os meri 10 cm, mala os pa 6 cm.

Siri se pustijo 24 do 48 ur na sobni temperaturi, da se strdijo, nato se solijo suho ali v slanici, dokler ne vsebujejo optimalne količine soli. Nato se pustijo na policah iz neobdelanega lesa v prostorih pri temperaturah med 14 °C in 18 °C ter vlažnostjo nad 75 %, in sicer za obdobje 20 do 30 dni v primeru vrste ‚fresco‘, 60 do 90 dni v primeru vrste ‚semistagionato‘ in vsaj 4 mesece v primeru vrste ‚stagionato‘.“

Označevanje

Označevanje

Vsa vprašanja v zvezi z označevanjem je doslej neodvisno urejala skupina proizvajalcev. Zato je bila sprejeta odločitev, da se v specifikacijo proizvoda doda naslednji člen o označevanju. Dodajanje pravil o označevanju v specifikacijo proizvoda in oblikovanje logotipa za označbo bo omogočilo, da bodo potrošniki hitro prepoznali proizvod. Tudi promocijske kampanje bodo učinkovitejše z zagotovitvijo grafičnih simbolov, ki bodo skupni vsem proizvajalcem ZOP „Pecorino Siciliano“.

„Člen 8

OZNAČEVANJE IN PREDSTAVITEV

Sir ZOP ‚Pecorino Siciliano‘ se razlikuje po naslednjih lastnostih:

| a) | Oblika:
  Sir ZOP ‚Pecorino Siciliano‘ vrst ‚fresco‘, ‚semistagionato‘, ‚stagionato‘ se lahko prodaja cel in/ali v kosih. Specifična oznaka proizvajalca (oznaka CE) in oznaka označbe porekla (kazeinski žig) sta vtisnjena na sire vseh treh vrst. Na sire vrste ‚stagionato‘ se tema oznakama doda tretja oznaka, in sicer v obliki znamke.
  Na sirih vrste ‚fresco‘ morajo biti na kazeinskem žigu napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 20 in oblike Arial, napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 15 in oblike Arial, napis ‚fresco‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 14 in oblike Arial ter šestmestna serijska identifikacijska številka (na primer 999999) v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 62 in oblike Arial v krepkem tisku. Znotraj ovalnega žiga je levo od serijske številke slika Trinacrie, simbola Sicilije.

  .tifNa sirih vrste ‚semistagionato‘ morajo biti na kazeinskem žigu napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 20 in oblike Arial, napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 15 in oblike Arial, napis ‚semistagionato‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 14 in oblike Arial ter šestmestna serijska identifikacijska številka (na primer 999999) v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 62 in oblike Arial v krepkem tisku. Znotraj ovalnega žiga je levo od serijske številke slika Trinacrie, simbola Sicilije.

  Na sirih vrste ‚stagionato‘ mora biti na kazeinskem žigu napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 20 in oblike Arial, napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 15 in oblike Arial, napis ‚stagionato‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 14 in oblike Arial ter petmestna serijska identifikacijska številka (na primer 67150) v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 62 in oblike Arial v krepkem tisku. Znotraj ovalnega žiga je levo od serijske številke slika Trinacrie, simbola Sicilije.

  Identifikacijska oznaka proizvajalca mora biti na isti strani sira.
  Znamka, ki se zahteva samo za vrste sira ‚stagionato‘, je v obliki kroga s premerom 8 cm, v katerem je v polkrožni obliki naveden napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisave velikosti 30 in oblike Comic Sans ter napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisave velikosti 30 in oblike Arial. Slika Trinacrie, simbola Sicilije, je na sredini. Identifikacijski logotip je vtisnjen na vsaj eni strani sira, toda šele po obdobju staranja 120 dni od datuma proizvodnje. |
| --- | --- |

a)

Oblika:

Sir ZOP ‚Pecorino Siciliano‘ vrst ‚fresco‘, ‚semistagionato‘, ‚stagionato‘ se lahko prodaja cel in/ali v kosih. Specifična oznaka proizvajalca (oznaka CE) in oznaka označbe porekla (kazeinski žig) sta vtisnjena na sire vseh treh vrst. Na sire vrste ‚stagionato‘ se tema oznakama doda tretja oznaka, in sicer v obliki znamke.

Na sirih vrste ‚fresco‘ morajo biti na kazeinskem žigu napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 20 in oblike Arial, napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 15 in oblike Arial, napis ‚fresco‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 14 in oblike Arial ter šestmestna serijska identifikacijska številka (na primer 999999) v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 62 in oblike Arial v krepkem tisku. Znotraj ovalnega žiga je levo od serijske številke slika Trinacrie, simbola Sicilije.

.tifNa sirih vrste ‚semistagionato‘ morajo biti na kazeinskem žigu napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 20 in oblike Arial, napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 15 in oblike Arial, napis ‚semistagionato‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 14 in oblike Arial ter šestmestna serijska identifikacijska številka (na primer 999999) v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 62 in oblike Arial v krepkem tisku. Znotraj ovalnega žiga je levo od serijske številke slika Trinacrie, simbola Sicilije.

Na sirih vrste ‚stagionato‘ mora biti na kazeinskem žigu napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 20 in oblike Arial, napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 15 in oblike Arial, napis ‚stagionato‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 14 in oblike Arial ter petmestna serijska identifikacijska številka (na primer 67150) v črni barvi (CMYK = K100) ter pisavi velikosti 62 in oblike Arial v krepkem tisku. Znotraj ovalnega žiga je levo od serijske številke slika Trinacrie, simbola Sicilije.

Identifikacijska oznaka proizvajalca mora biti na isti strani sira.

Znamka, ki se zahteva samo za vrste sira ‚stagionato‘, je v obliki kroga s premerom 8 cm, v katerem je v polkrožni obliki naveden napis ‚Pecorino Siciliano‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisave velikosti 30 in oblike Comic Sans ter napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) ter pisave velikosti 30 in oblike Arial. Slika Trinacrie, simbola Sicilije, je na sredini. Identifikacijski logotip je vtisnjen na vsaj eni strani sira, toda šele po obdobju staranja 120 dni od datuma proizvodnje.

| b) | Embalaža:
  Na embalaži vseh sirov, bodisi celih bodisi v kosih, je oznaka z identifikacijskim logotipom in napisom ‚Pecorino Siciliano PDO‘ ter informacijami, ki se zahtevajo z zakonom. Predpakirani kosi sira morajo vključevati del oboda in/ali strani sira kot dokaz njegovega porekla. Oznaka ni potrebna, če je proizvod pakiran na prodajnem mestu in se zato šteje, da je predpakiran. Dovoljena je tudi uporaba označb in/ali grafičnih simbolov, ki se nanašajo na imena, trgovska imena oz. kolektivne ali posamezne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupca. Vsi proizvajalci ZOP imajo zagotovljen dostop do identifikacijskega logotipa.
  Pri identifikacijskem logotipu na embalaži je treba upoštevati naslednja pravila:






  1. | Prikazana mora biti celotna blagovna znamka. |
| --- | --- | --- |

b)

Embalaža:

Na embalaži vseh sirov, bodisi celih bodisi v kosih, je oznaka z identifikacijskim logotipom in napisom ‚Pecorino Siciliano PDO‘ ter informacijami, ki se zahtevajo z zakonom. Predpakirani kosi sira morajo vključevati del oboda in/ali strani sira kot dokaz njegovega porekla. Oznaka ni potrebna, če je proizvod pakiran na prodajnem mestu in se zato šteje, da je predpakiran. Dovoljena je tudi uporaba označb in/ali grafičnih simbolov, ki se nanašajo na imena, trgovska imena oz. kolektivne ali posamezne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupca. Vsi proizvajalci ZOP imajo zagotovljen dostop do identifikacijskega logotipa.

Pri identifikacijskem logotipu na embalaži je treba upoštevati naslednja pravila:

1.

Prikazana mora biti celotna blagovna znamka.

| 2. | Napis ‚PECORINO SICILIANO‘ je naveden od leve proti desni, je v beli barvi ter obliki pisave Verdana v krepkem tisku, na zunanjem delu vzdolž valovitega zunanjega roba rdeče (RGB = R160 G0 B0) obrobe, v kateri se nahaja. |
| --- | --- |

2.

Napis ‚PECORINO SICILIANO‘ je naveden od leve proti desni, je v beli barvi ter obliki pisave Verdana v krepkem tisku, na zunanjem delu vzdolž valovitega zunanjega roba rdeče (RGB = R160 G0 B0) obrobe, v kateri se nahaja.

| 3. | Na notranjem delu logotipa je na belem krožnem ozadju natisnjena stilizirana podoba ovčje glave v črni barvi (CMYK = K100). |
| --- | --- |

3.

Na notranjem delu logotipa je na belem krožnem ozadju natisnjena stilizirana podoba ovčje glave v črni barvi (CMYK = K100).

| 4. | Pod to podobo je napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) in obliki pisave Arial v krepkem tisku. |
| --- | --- |

4.

Pod to podobo je napis ‚D.O.P.‘ v črni barvi (CMYK = K100) in obliki pisave Arial v krepkem tisku.

| 5. | Velikosti in oblike je treba ohranjati. |
| --- | --- |

5.

Velikosti in oblike je treba ohranjati.

Drugo

Drugo

Povezava

Informacije v dokumentaciji, na kateri temelji registracija, in v povzetku so združene zaradi uskladitve specifikacije proizvoda z zahtevami iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

„Člen 6

POVEZAVA Z OBMOČJEM

‚Pecorino Siciliano‘ je polkuhan, stiskan ovčji sir. Lastnosti in organoleptične značilnosti mleka, ki se uporablja za proizvodnjo sira, so tesno povezane s pašniki, zaradi katerih ima mleko edinstven značaj, ki ga drugje ni mogoče ponoviti. Dejansko je več znanstvenih študij pokazalo, kako pašniki in rastline na pašnikih vplivajo na mlečne proizvode ter na njihovo kemijsko in aromatsko sestavo. Poleg tega ima sir zaradi uporabe trdnega sirila iz sicilijanskih jagnjet značilno encimsko sestavo, kar daje temu siru posebne vonje in okuse, ki jih drugi ovčji siri nimajo. Zgodovinska in domiselna metoda proizvodnje, ki vključuje tradicionalna orodja, od katerih so nekatera lesena, še pripomore k posebnemu značaju, zaradi katerega je ‚Pecorino Siciliano‘ edinstven proizvod.

Sicilija, za katero je značilna posebna vrsta pokrajine, je idealen kraj za proizvodnjo sira ‚Pecorino Siciliano‘. Notranjost otoka sestavljajo neenakomerni hribi iz gline, krede in apnenca. Tla na najzahodnejšem območju Sicilije in Egadskih otokih so iz gline in peščenjaka. Eolski otoki ter otoka Ustica in Pantelleria imajo vulkanska tla. Naplavinske ravnine na Siciliji so aluvialne in močno omejene, z zelo rodovitnimi tlemi z visoko ravnjo kalija. Naravni in gojeni pašniki, ki jih najdemo v tem okolju, so bogati z divjimi rastlinami in lokalnimi ekotipi, ki določajo lastnosti in sestavo mleka, kar daje končnemu proizvodu njegov edinstven okus.

Podnebje na območju proizvodnje sira ‚Pecorino Siciliano‘ se močno razlikuje od enega območja otoka do drugega zaradi njegove zemljepisne širine in posebne topografije. Sicer gre za sredozemsko podnebje, še vedno pa obstajajo različne mikroklime zaradi kontrasta med gorami in morjem. Na splošno so obalna območja vroča, sušna in vedno dobro prevetrena, medtem ko je podnebje v notranjosti zmerno in vlažno. Padavine so redke na obali in obilne v višjih predelih. Najpogostejše so pozimi.

Ovčereja in sirarstvo sta starodavni tradiciji na Siciliji. Celo dandanes se ovce vzrejajo na tradicionalen način, in sicer v ovčjih stajah, ki zagotavljajo zavetišče, potrebno za dobro počutje živali. To pozitivno vpliva na kakovost mleka, ki ga proizvajajo, zaradi česar ima sir ‚Pecorino Siciliano‘ poseben značaj.

‚Pecorino Siciliano‘ je neločljivo povezan s posebnimi talnimi razmerami, lokalnimi krmnimi rastlinami, metodami proizvodnje, avtohtono populacijo ovc in preobrazbenim ozračjem, kjer so doma nekatere vsenavzoče vrste mikroflore, ki vplivajo na edinstvenost lokalnega sira.

Izvor tega sira se je sčasoma izgubil. Sega v čas, ko je vsak ovčerejec začel svoje mleko predelovati v ‚Pecorino Siciliano‘ po starih metodah in predvsem s tradicionalno leseno opremo, kot so sod za usirjanje mleka in lesene deske za staranje sira.

Proizvodnja tega sira je zato nesporna in izključna zgodovinska in kulturna dediščina na Siciliji ter trden in vedno večji vir trgovine.“

Informacije v dokumentaciji, na kateri temelji registracija, in v povzetku so združene zaradi uskladitve specifikacije proizvoda z zahtevami iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

„Člen 4

DOKAZILO O POREKLU

Vsaka faza postopka proizvodnje se nadzira, tako da se pri vsaki fazi evidentirajo vhodni in izhodni proizvodi. To zagotavlja sledljivost proizvoda tako kot vključitev proizvajalcev in pakirnic na ustrezne sezname, ki jih upravlja nadzorni organ, ter hitro obveščanje navedenega organa o proizvedenih količinah. Nadzorni organ nadzoruje vse fizične in pravne osebe, vpisane v ustrezne sezname, v skladu s pogoji iz specifikacije proizvoda in ustreznega načrta nadzora.“

Uveden je bil poseben člen o nadzoru, ki ni vključen v trenutno specifikacijo proizvoda, zaradi uskladitve specifikacije proizvoda z zahtevami iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

„Člen 7

PREGLEDI

Pregledi skladnosti proizvoda s specifikacijo proizvoda se izvajajo v obratu, ki izpolnjuje pravila iz Uredbe (ES) št. 1151/2012. Ta obrat je naslednji javni organ: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa – Mare. 97100 Ragusa, Italija, tel +39 0932660411,

faks +39 0932660449, e-naslov: dop@pec.corfilac.it“

ENOTNI DOKUMENT

„PECORINO SICILIANO“

„PECORINO SICILIANO“

EU št.
  : PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

EU št.

: PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

ZOP (X) ZGO ( )

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

Ime [ZOP ali ZGO]

„Pecorino Siciliano“

2.   Država članica ali Tretja Država

Država članica ali Tretja Država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ob sprostitvi v porabo je ZOP „Pecorino Siciliano“ sir valjaste oblike z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami, proizveden iz surovega mleka in polkuhan.

Vrste sira ZOP „Pecorino Siciliano“„fresco“ [sveži], „semistagionato“ [srednje zorjeni] in „stagionato“ [zorjeni], ki se sprostijo v porabo, imajo naslednje značilnosti:

| | „Sveži“







  — | zrelost: 20 do 30 dni; |
| --- | --- | --- |

„Sveži“

„Sveži“

—

zrelost: 20 do 30 dni;

| — | oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami; |
| --- | --- |

—

oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami;

| — | dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm; |
| --- | --- |

—

dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm;

| — | teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira; |
| --- | --- |

—

teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira;

| — | površine: brez skorje, zunanja plast je bele ali slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen; |
| --- | --- |

—

površine: brez skorje, zunanja plast je bele ali slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen;

| — | testo: bele ali slamnato rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci; |
| --- | --- |

—

testo: bele ali slamnato rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci;

| — | vonj: značilen za ovčji sir; |
| --- | --- |

—

vonj: značilen za ovčji sir;

| — | okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira „pepato“ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu; |
| --- | --- |

—

okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira „pepato“ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu;

| — | vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi

| | „Semistagionato“







  — | staranje: od 60 do 90 dni; |
| --- | --- | --- |

„Semistagionato“

„Semistagionato“

—

staranje: od 60 do 90 dni;

| — | oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami; |
| --- | --- |

—

oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami;

| — | dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm; |
| --- | --- |

—

dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 10 cm in 20 cm, višina oboda pa prav tako med 10 cm in 20 cm;

| — | teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira; |
| --- | --- |

—

teža: med 3 kg in 5 kg, odvisno od velikosti sira;

| — | površine: skorja je nežno slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen; |
| --- | --- |

—

površine: skorja je nežno slamnato rumene barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen;

| — | testo: slamnato rumene ali izrazito rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci; |
| --- | --- |

—

testo: slamnato rumene ali izrazito rumene barve, včasih s črnim poprom v zrnu, kompaktno, z nekaj očesci;

| — | vonj: značilen za ovčji sir; |
| --- | --- |

—

vonj: značilen za ovčji sir;

| — | okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira „pepato“ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu; |
| --- | --- |

—

okus: sladek z izrazitim vonjem po pašniku, v primeru vrste sira „pepato“ pa nekoliko začinjen; brez vonja po hlevu;

| — | vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi

| | „Stagionato“







  — | staranje: vsaj 120 dni; |
| --- | --- | --- |

„Stagionato“

„Stagionato“

—

staranje: vsaj 120 dni;

| — | oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami; |
| --- | --- |

—

oblika: valjasta z ravnimi površinami ali, če je sir večji, z rahlo vbočenimi površinami;

| — | dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 15 cm in 30 cm, višina oboda pa med 15 cm in 25 cm; |
| --- | --- |

—

dimenzije: premer ravnih strani mora biti med 15 cm in 30 cm, višina oboda pa med 15 cm in 25 cm;

| — | teža: med 6 kg in 14 kg, odvisno od velikosti sira; |
| --- | --- |

—

teža: med 6 kg in 14 kg, odvisno od velikosti sira;

| — | površine: skorja je rumenkaste barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen; |
| --- | --- |

—

površine: skorja je rumenkaste barve, vidni so odtisi košare, v kateri je bil sir pripravljen;

| — | testo: slamnato rumene barve, kompaktno, z nekaj očesci; |
| --- | --- |

—

testo: slamnato rumene barve, kompaktno, z nekaj očesci;

| — | vonj: značilen za ovčji sir; |
| --- | --- |

—

vonj: značilen za ovčji sir;

| — | okus: značilno pikanten; |
| --- | --- |

—

okus: značilno pikanten;

| — | vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob: ne manj kot 40 % suhe snovi

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Sir ZOP „Pecorino Siciliano“ se proizvaja iz surovega polnomastnega mleka ovc različnih pasem in križancev.

Ovce se krmijo na naravnih in/ali gojenih pašnikih s svežo krmo, senom in slamo. Pri senu in slami je vsaj 80 % suhe snovi na leto z območja proizvodnje, opredeljenega v členu 4 enotnega dokumenta. Dovoljeno je dodatno krmljenje z žitnim zrnjem, stročnicami in enostavnimi ali sestavljenimi krmnimi koncentrati. Ovce je prepovedano krmiti s kakršnimi koli proizvodi, pridobljenimi iz živali ter rastlin ali delov rastlin (kot so semena) detelje, tapioke in kasave. Uporaba silaže in senaže je prav tako prepovedana.

Sirilo, ki se uporablja za usirjanje mleka, se pridobi iz siriščnikov sesnih jagnjet tistih pasem, ki so navedene v specifikaciji proizvoda. To je treba storiti na opredeljenem območju proizvodnje.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje je treba izvesti na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sir ZOP „Pecorino Siciliano“ vrst „fresco“, „semistagionato“, „stagionato“ se lahko prodaja cel in/ali v kosih. Predpakirani kosi sira morajo vključevati del oboda in/ali strani sira kot dokaz njegovega porekla. Oznaka ni potrebna, če je proizvod pakiran na prodajnem mestu in se zato šteje, da je predpakiran.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Specifična oznaka proizvajalca (oznaka CE) in oznaka označbe porekla (kazeinski žig) sta vtisnjena na sire vseh treh vrst. Na sire vrste „stagionato“ se tema oznakama doda tretja oznaka, in sicer v obliki znamke.

Na embalaži vseh sirov, bodisi celih bodisi v kosih, je oznaka z identifikacijskim logotipom in napisom „Pecorino Siciliano PDO“ ter informacijami, ki se zahtevajo z zakonom. Dovoljena je tudi uporaba označb in/ali grafičnih simbolov, ki se nanašajo na imena, trgovska imena oz. kolektivne ali posamezne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupca.

Image 6

Razen dodatnih označb, pripisanih trem različnim vrstam („fresco“, „semistagionato“ in „stagionato“), se označbi „Pecorino Siciliano“ ne smejo dodati nobeni drugi izrazi, razen tistih iz tega enotnega dokumenta. To vključuje pridevnike „extra“ [ekstra], „superiore“ [višje kakovosti], „fine“ [prefinjen], „scelto“ [kakovosten], „selezionato“ [izbran] itd. Dovoljena je uporaba označb, ki se nanašajo na imena, trgovska imena ali blagovne znamke, ki ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupca, če so njihove dimenzije znatno manjše od dimenzij logotipa ZOP.

Označbe „Pecorino Siciliano“ se ne sme prevajati.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se vzrejajo ovce, prideluje mleko ter predeluje in stara sir „Pecorino Siciliano“, zajema celotno ozemlje dežele Sicilije.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

„Pecorino Siciliano“ je polkuhan ovčji sir, proizveden iz surovega ovčjega mleka. Lastnosti in organoleptične značilnosti mleka, ki se uporablja za proizvodnjo sira, so tesno povezane s pašniki, zaradi katerih ima mleko edinstven značaj, ki ga drugje ni mogoče ponoviti. Dejansko je več znanstvenih študij pokazalo, kako pašniki in rastline na pašnikih vplivajo na mlečne proizvode ter na njihovo kemijsko in aromatsko sestavo. Poleg tega ima sir zaradi uporabe trdnega sirila iz sicilijanskih jagnjet značilno encimsko sestavo, kar daje temu siru posebne vonje in okuse, ki jih drugi ovčji siri nimajo. Zgodovinska in domiselna metoda proizvodnje, ki vključuje tradicionalna orodja, od katerih so nekatera lesena, še pripomore k posebnemu značaju, zaradi katerega je „Pecorino Siciliano“ edinstven proizvod.

Sicilija, za katero je značilna posebna vrsta pokrajine, je idealen kraj za proizvodnjo sira „Pecorino Siciliano“. Notranjost otoka sestavljajo neenakomerni hribi iz gline, krede in apnenca. Tla na najzahodnejšem območju Sicilije in Egadskih otokih so iz gline in peščenjaka. Eolski otoki ter otoka Ustica in Pantelleria imajo vulkanska tla. Naplavinske ravnine na Siciliji so aluvialne in močno omejene, z zelo rodovitnimi tlemi z visoko ravnjo kalija. Naravni in gojeni pašniki, ki jih najdemo v tem okolju, so bogati z divjimi rastlinami in lokalnimi ekotipi, ki določajo lastnosti in sestavo mleka, kar daje končnemu proizvodu njegov edinstven okus.

Podnebje na območju proizvodnje sira „Pecorino Siciliano“ se močno razlikuje od enega območja otoka do drugega zaradi njegove zemljepisne širine in posebne topografije. Sicer gre za sredozemsko podnebje, še vedno pa obstajajo različne mikroklime zaradi kontrasta med gorami in morjem. Na splošno so obalna območja vroča, sušna in vedno dobro prevetrena, medtem ko je podnebje v notranjosti zmerno in vlažno. Padavine so redke na obali in obilne v višjih predelih. Najpogostejše so pozimi.

Ovčereja in sirarstvo sta starodavni tradiciji na Siciliji. Celo dandanes se ovce vzrejajo na tradicionalen način, in sicer v ovčjih stajah, ki zagotavljajo zavetišče, potrebno za dobro počutje živali. To pozitivno vpliva na kakovost mleka, ki ga proizvajajo, zaradi česar ima sir „Pecorino Siciliano“ poseben značaj.

„Pecorino Siciliano“ je neločljivo povezan s posebnimi talnimi razmerami, lokalnimi krmnimi rastlinami, metodami proizvodnje, avtohtono populacijo ovc in preobrazbenim ozračjem, kjer so doma nekatere vsenavzoče vrste mikroflore, ki vplivajo na edinstvenost lokalnega sira.

Izvor tega sira se je sčasoma izgubil. Sega v čas, ko je vsak ovčerejec začel svoje mleko predelovati v „Pecorino Siciliano“ po starih metodah in predvsem s tradicionalno leseno opremo, kot so sod za usirjanje mleka in lesene deske za staranje sira.

Proizvodnja tega sira je zato nesporna in izključna zgodovinska in kulturna dediščina na Siciliji ter trden in vedno večji vir trgovine.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/38

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 170/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„FRAISE DU PÉRIGORD“

EU št.: PGI-FR-0133-AM01 – 11. 8. 2017

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 Vergt |
| FRANCIJA |

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 Vergt

FRANCIJA

Tel. +33 622062573

E-naslov: contact@fraiseduperigord.com

Sestava in pravni interes: Združenje združuje pridelovalce in pošiljatelje „Fraise du Périgord“. Tako ima združenje pravni interes zahtevati spremembe specifikacije proizvoda.

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Geografsko območje

☒ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava

☒ Označevanje

☒ Drugo: izbris povzetka specifikacije, posodobitev podatkov, vrsta proizvoda, pakiranje, nadzorni organi, nacionalne zahteve, posodobitev enotnega dokumenta.

4.   Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Namen zahtevkov za spremembe je po eni strani pregledati določbe veljavne specifikacije proizvoda in po drugi strani uskladiti določbe specifikacije proizvoda s spremembami vsebine ZGO (datum registracije ZGO sega še v leto 2004).

5.1   Opis proizvoda

Ta del specifikacije proizvoda je bil v celoti preoblikovan in spremenjen, da bi bil osredotočen na opis proizvoda „Fraise du Périgord“. Slovarska opredelitev jagode je bila tako izbrisana.

Opis v veljavni specifikaciji proizvoda se nadomesti z naslednjim:

„Fraise du Périgord“ se goji na prostem in obira zrela.

„Fraise du Périgord“ se prideluje iz sort, ki jih je zaradi njihovega potenciala okusa izbrala medpanožna komisija za odobritev sort. Prodajna enota vsebuje samo jagode iste sorte.

„Fraise du Périgord“ je zdrava, brez nepravilnosti, svetleča in brez nečistoč. Vsebuje minimalno količino sladkorja (stopinje Brixa), določeno glede na letino in sorto. Je enakomerne barve, velikosti in zrelosti. Jagode so kategorije ekstra ali I.

„Fraise du Périgord“ je lahko v sveži ali zamrznjeni obliki.

Sveže jagode morajo imeti svežo zeleno rozeto. Predstavljene so skrbno ne glede na uporabljeno vrsto pakiranja.

Zamrznjene jagode so bodisi cele ali razrezane, s pecljem ali brez.“

Namen glavne spremembe je dodati zamrznjeno obliko.

Na ta način se bo omogočilo, da se v prehrambni industriji poudari poreklo zamrznjenih jagod, ki se uporabljajo zlasti za proizvodnjo džemov. Z nabavo zamrznjenih jagod lahko predelovalci proizvodnjo razporedijo v daljšem časovnem obdobju in tako zagotovijo kakovost proizvoda, ki je sicer v sveži obliki zelo kratka (nekaj dni).

Zamrzovanje se nanaša samo na jagode, ki izpolnjujejo merila za prodajo z ZGO v sveži obliki. Pri pogojih proizvodnje ali razvrščanja ni razlike. Ta sprememba ne vpliva na povezavo proizvoda s poreklom „Fraise du Périgord“.

Jagode je treba zamrzniti v kratkem roku (72 ur), da se značilni okus jagod „Fraise du Périgord“, po katerem slovijo, ne spremeni.

S preskusi skupine je bilo ugotovljeno, da se z zamrzovanjem niso poslabšale organoleptične značilnosti (vsebnost sladkorja, enakomerna zrelost itd.) in da ni povzročilo oblikovanja grozdov sadežev, ki bi lahko škodili videzu proizvoda (obarvanosti, velikosti itd.). „Fraise du Périgord“ ostane zdrava, brez nepravilnosti, svetleča in brez nečistoč.

V opisu obstaja razlikovanje med splošnimi značilnostmi jagod „Fraise du Périgord“, glede na to, ali so sveže ali zamrznjene, v nadaljevanju pa so navedene razlike, ki izhajajo iz prodaje v sveži ali zamrznjeni obliki.

Zamrznjene jagode „Fraise du Périgord“ se prodajajo kot cele ali razrezane, s pecljem ali brez, medtem ko se sveže jagode „Fraise du Périgord“ pakirajo cele, s svežo zeleno rozeto.

V splošnem opisu je bilo dodano, da se „Fraise du Périgord“ goji na prostem. Ta dodatek poudarja posebnost pridelave jagod „Fraise du Périgord“, ki je bil že naveden v objavljenem povzetku in v specifikaciji proizvoda, ni pa bil poudarjen v opisu specifikacije proizvoda. Enako velja za natančnejšo opredelitev „Prodajna enota vsebuje samo jagode iste sorte“. V tem stavku je izraz „prodajna enota“ nadomestil izraz „posodica“, saj je postal preveč omejujoč. Ta sprememba bo omogočila pakiranje „Fraise du Périgord“ v embalaži, ki ni posodica, kar bolj izpolnjuje pričakovanja potrošnikov.

Izrazi, ki se uporabljajo za opis „Fraise du Périgord“, so bili povzeti v naslednjem stavku: „’Fraise du Périgord‘ je zdrava, brez nepravilnosti, svetleča in brez nečistoč.“ Črta se besedilo „Biti morajo svetlega videza. Oblika mora biti enakomerna, brez nepravilnosti (ki bi npr. spominjale na petelinji greben in drugo). Jagode ne smejo biti nagnite ali imeti znakov bolezni. Biti morajo čvrste na dotik.“ Vendar so ti elementi zajeti v zgoraj navedenem stavku „zdrava, brez nepravilnosti, svetleča in brez nečistoč“.

Črtana je bila tudi navedba barve „živo rdeča“. Barva ni dejansko merilo, saj bi se po veljavni specifikaciji proizvoda to merilo lahko razlikovalo glede na sorto. V novi specifikaciji proizvoda je za jagode „Fraise du Périgord“ navedeno, da „so enakomerne barve, ki je značilna za sorto in v skladu s kontrolnim listom“.

Naslednji odstavek je bil črtan, saj ima seznam sort le okvirno vrednost, lahko se spremeni, postopek izbire pa spada v metodo proizvodnje:

„Vsaka nova sorta, vključena na seznam sort, upravičenih do ZGO, bo vključena v spremembo ZGO.

Sorte, ki so uvrščene v popis od datuma priznanja ZGO:

| — | za pridelavo od začetka pomladi do 31. oktobra: gariguette, elsanta, darselect, seascape in mara des bois, |
| --- | --- |

—

za pridelavo od začetka pomladi do 31. oktobra: gariguette, elsanta, darselect, seascape in mara des bois,

| — | za pridelavo od 15. junija do 31. oktobra: selva.“ |
| --- | --- |

—

za pridelavo od 15. junija do 31. oktobra: selva.“

Merila za odobritev serij jagod, ki so jih sporočili gospodarski subjekti, so bila premeščena in so zdaj vključena v razdelek o metodi proizvodnje.

Točka „Opis“ enotnega dokumenta vsebuje novo različico specifikacije proizvoda. V zvezi s povzetkom ta sprememba vključuje dodane elemente o zamrznjenih jagodah in črtanje obveznosti prodaje jagod v košarici 250 ali 500 g, ki je s prodajnega vidika postala preveč omejujoča.

5.2   Geografsko območje

Geografsko območje

Opredelitev geografskega območja ni bila spremenjena. Spremembe specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta so formalne narave: seznam kantonov in občin je bil nadomeščen s seznamom vseh občin brez spremembe obsega. Ena občina (Saint Pantaly d’Ans) je bila dodana, da se popravi izpust na seznamu veljavne specifikacije proizvoda, saj je ta občina obkrožena z drugimi občinami znotraj opredeljenega območja in se torej nahaja na zemljevidu. Zemljevid zadevnega geografskega območja je nadomeščen z novim, bolj preglednim.

Iz veljavne specifikacije proizvoda in povzetka so bili črtani deli opisa geografskega območja. Ohranijo se samo opisni elementi geografskega območja proizvodnje „Fraise du Périgord“, ki so premeščeni v poglavje 6 o povezavi z geografskim poreklom. Črtajo se splošne ugotovitve brez neposredne povezave z opisom geografskega območja „Fraise du Périgord“.

5.3   Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

Stavek po naslovu „Seznam proizvajalcev na opredeljenem geografskem območju“:

„Pridelovalci jagod za ZGO se morajo nahajati na predhodno opredeljenem območju pridelave in izpolnjevati pogoje iz te specifikacije proizvoda.

Pridelovalci so vključeni na seznam, ki ga posodabljajo strukture za prodajo.“

je nadomeščen z novim odstavkom zaradi določb nacionalnih predpisov:

„Vsak gospodarski subjekt, ki sodeluje pri pridelavi ali pakiranju ZGO ‚Fraise du Périgord‘ se mora prijaviti pri skupini, da pridobi dovoljenje pred začetkom zadevne dejavnosti.“.

Stavek „proizvodnja na popisanih zemljiščih, ki se nahajajo na opredeljenem območju“ je bil premeščen v razdelek „Metoda proizvodnje“:

„Jagode ‚Fraises du Périgord‘ se gojijo na zemljiščih, ki se izberejo in popišejo vsako leto. Merila za izbor in popis zemljišč so:

| — | geografska lega zemljišča: na opredeljenem območju, |
| --- | --- |

—

geografska lega zemljišča: na opredeljenem območju,

| — | značilnost zemljišča: tla na nepoplavnih območjih in ki se zlahka segrejejo. |
| --- | --- |

—

značilnost zemljišča: tla na nepoplavnih območjih in ki se zlahka segrejejo.

Vsako popisano zemljišče, ki je namenjeno za pridelavo jagod, ima svojo katastrsko številko.“

Nadomeščen in črtan je bil odstavek „Sledljivost od proizvodnje do trženja“.

V tem delu specifikacije proizvoda je bil dodan naslednji stavek, da se poudari cilj postopka sledljivosti iz specifikacije:

„Od obiranja dalje se zagotavlja dvosmerna sledljivost serij, katere namen je:

| — | omogočiti sledljivost od potrošnika do pridelovalca, |
| --- | --- |

—

omogočiti sledljivost od potrošnika do pridelovalca,

| — | pomagati pridelovalcu, da ugotovi, katere poljine je na določen datum treba obrati, |
| --- | --- |

—

pomagati pridelovalcu, da ugotovi, katere poljine je na določen datum treba obrati,

| — | poiskati na ravni prodaje serije s številko serije pridelovalca.“ |
| --- | --- |

—

poiskati na ravni prodaje serije s številko serije pridelovalca.“

Opredelitev serije iz razdelka o metodi proizvodnje se premesti sem in dopolni s časovnimi in krajevnimi določili:

„Serija jagod se opredeli kot količina proizvoda enega samega pridelovalca, obrana v polovici dneva na isti poljini in iste sorte.“

V tej opredelitvi se sklic na „katastrsko“ zemljišče nadomesti s sklicem na poljino v skladu z opredelitvijo iz razdelka „Metoda proizvodnje“. Poljina lahko zajema eno ali več katastrskih zemljišč, kar je v smislu nadzora ustreznejša opredelitev, saj ustreza eni proizvodni enoti.

V zvezi z razdelkom „Opis metode proizvodnje“ je bila dodana obveznost vodenja dnevnika kmetovanja za beleženje pridelovalnih praks.

„V dnevniku kmetovanja se beležijo pridelovalne prakse na vsakem zemljišču ne glede na uporabljeni medij (papir ali računalnik). Na ta način se beležijo vsi postopki pridelave in dela, ki potekajo na vsaki poljini.

V tem dnevniku se vsako leto pred začetkom gojenja popišejo poljine.“

Dodan je bil stavek, s katerim se opredeljuje „dobavni list“, ki nadomešča „list o dostavi palete“. V panogi se je to poimenovanje uveljavilo za dokument, na katerem se obvezno navede številka ali referenčna oznaka poljine. Črtano je bilo pojasnilo v zvezi z vrsto embalaže „posodica 500 ali 250 g“ (fr. barquette) zaradi navedenega črtanja izraza „posodica“.

barquette

Enako velja za odstavek o „listu o odobritvi kakovosti“, ki nadomešča „list o paleti“. V panogi se je to poimenovanje uveljavilo za dokument, v katerem se obvezno navedejo podatki o času dostave in kontroli, ki je bila opravljena po naslednjih preverjenih merilih:

| — | številka ali referenčna številka poljine, |
| --- | --- |

—

številka ali referenčna številka poljine,

| — | vsebnost sladkorja, |
| --- | --- |

—

vsebnost sladkorja,

| — | temperatura sadežev, |
| --- | --- |

—

temperatura sadežev,

| — | identifikacijska oznaka odobritelja, |
| --- | --- |

—

identifikacijska oznaka odobritelja,

| — | ocena za vsako merilo na kontrolnem listu o odobritvi, |
| --- | --- |

—

ocena za vsako merilo na kontrolnem listu o odobritvi,

| — | odobritev ZGO „Fraise du Périgord“. |
| --- | --- |

—

odobritev ZGO „Fraise du Périgord“.

Za boljšo sledljivost je bilo dodano:

| — | „Vsaka serija je označena s številko lista o odobritvi, ki se potrdi pri sprejemu serije.“ |
| --- | --- |

—

„Vsaka serija je označena s številko lista o odobritvi, ki se potrdi pri sprejemu serije.“

Ohranjena je bila obvezna navedba številke, s katero se omogoča identifikacijo pridelovalca na posamezni prodajni enoti. Z izrazom „prodajna enota za potrošnika“ je bil nadomeščen izraz „posodica“ v skladu z drugimi deli specifikacije proizvoda.

Dodan je bil stavek, da se opredeli „potrdilo o dostavi in/ali račun“, ki nadomešča „potrdilo o poslani pošiljki“. V panogi se je to poimenovanje uveljavilo za dokument z natančno navedeno vsebino, vključno za sadje, ki je namenjeno za zamrzovanje:

„Vključujejo: številko lista o odobritvi (številko serije), ime sorte, vrsto pakiranja, količino, datum in uro pošiljanja.“.

Dodan je bil tudi odstavek za spremljanje zamrznjenega proizvoda:

„Predelovalec mora voditi evidenco zalog.

Vsaka zamrznjena serija je identificirana z listom o skladiščenju, ki vključuje:

| — | številko palete v enoti za zamrzovanje, |
| --- | --- |

—

številko palete v enoti za zamrzovanje,

| — | številko palete stranke (če obstaja), |
| --- | --- |

—

številko palete stranke (če obstaja),

| — | številko potrdila o dostavi, |
| --- | --- |

—

številko potrdila o dostavi,

| — | ime proizvoda/sorte, |
| --- | --- |

—

ime proizvoda/sorte,

| — | številko paketa, |
| --- | --- |

—

številko paketa,

| — | neto težo po zamrzovanju, |
| --- | --- |

—

neto težo po zamrzovanju,

| — | datum in čas zamrzovanja, |
| --- | --- |

—

datum in čas zamrzovanja,

| — | minimalni rok trajanja“. |
| --- | --- |

—

minimalni rok trajanja“.

Dodan pa je bil tudi rok obvezne hrambe dokumentacije, da se omogoči nadzor spremljanja:

„Vsi zadevni gospodarski subjekti morajo dokumente, s katerimi se zagotavlja sledljivost vsake serije, hraniti najmanj dve leti.“.

Namen teh sprememb je izboljšati sledljivost in z natančnim beleženjem podatkov olajšati kontrole.

5.4   Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Ta del je bil v celoti preoblikovan zaradi boljše organizacije, vsebine in možnosti nadzora. Zato so vsa prejšnja poglavja črtana in nadomeščena. Vendar je treba poudariti, da to vsebinsko ne ogroža glavnih točk ZGO: jagode, gojene na prostem, izbrana in popisana zemljišča, izbrane sorte, ročno obiranje dozorelih sadežev.

Popis zemljišč:

Popis zemljišč:

Dodana je opredelitev poljine, ki je v skladu z opredelitvijo serije zaradi sledljivosti proizvoda. Ta opredelitev se glasi:

„Poljina je opredeljena kot skupek zaščitnih tunelov z isto napeljavo (ne glede na vrsto sadike) za gnojenje, namakanje in fitosanitarno škropljenje, pri čemer ima vsak tunel lokaliziran sistem za namakanje. Na posamezni poljini se goji samo eno sorto.“.

Dopolnjen je bil postopek izbora in letnega popisa zemljišč.

Dodan je bil sklic na „poljino“ v skladu z navedeno opredelitvijo.

Dodano je bilo poimenovanje letni popis, da se podrobneje določi postopek za subjekte.

Dopolnjena so bila merila za izbor (peščena, prepustna, neapnenčasta tla) v skladu s posebnimi značilnostmi geografskega območja, specifikacije proizvoda in opisanih geoloških in talnih posebnosti.

„Poljine se izberejo in popišejo vsako leto.

Pridelovalci skupaj s strokovnjakom, ki ga imenuje skupina, vsako leto pred začetkom gojenja popišejo poljine, ki so namenjene za gojenje jagod ‚Fraise du Périgord‘.

Ta strokovnjak upošteva naslednja merila: tla so skrbno izbrana na podlagi talnih in podnebnih razmer (peščena, prepustna, neapnenčasta tla). Izbrana zemljišča se zlahka segrejejo, niso na poplavnih območjih, tla pa imajo vrednost pH, ki je ustrezna za gojenje jagod.“

Podrobneje je bilo določeno obnavljanje zemljišč. Ohranjeno je bilo kolobarjenje in dodano trajanje mirovanja zemljišča (ki ustreza trajanju rastnega cikla jagod). Obdelava tal je odslej pod nadzorom skupine, ki gospodarskim subjektom daje na voljo seznam referenčnih proizvodov.

„Pred vsakim novim sajenjem se obnovitev poljin, da se ublaži izčrpavanje tal ali težave z monokulturami, ki so povezane s predhodnimi nasadi, lahko opravi na naslednji način:

| — | s kolobarjenjem. V tem primeru je potreben čas za mirovanje tal najmanj enak obdobju rastnega cikla jagod, |
| --- | --- |

—

s kolobarjenjem. V tem primeru je potreben čas za mirovanje tal najmanj enak obdobju rastnega cikla jagod,

| — | z obdelavo tal. Pri pripravi tal se kolikor je mogoče uporabljajo blagi postopki razkuževanja (zlasti s paro). V primeru obdelave tal se uporabljajo samo proizvodi s seznama proizvodov, ki jih priporoča skupina.“. |
| --- | --- |

—

z obdelavo tal. Pri pripravi tal se kolikor je mogoče uporabljajo blagi postopki razkuževanja (zlasti s paro). V primeru obdelave tal se uporabljajo samo proizvodi s seznama proizvodov, ki jih priporoča skupina.“.

Gnojenje – namakanje – varstvo rastlin

Gnojenje – namakanje – varstvo rastlin

Dodani so bili elementi v zvezi z analizo tal za vsako novo poljino, ki je namenjena za sajenje jagod. Ta analiza bo uporabljena kot temelj za načrt za izboljšanje tal in gnojenje pred vsakim letnim sajenjem jagod.

Določba je naslednja:

„Pred vsakim sajenjem pridelovalci določijo splošni načrt za izboljšanje tal in gnojenje ali to zanje stori strokovnjak, ki ga imenuje skupina.

Ta načrt temelji na rezultatih celovite analize tal (analiza plodnosti), ki se opravi za vsako novo zemljišče, ki se nameni za gojenje jagod. V tej analizi so navedeni ekvivalenti anhidrida difosforjevega pentoksida (P2O5), kalijevega oksida (K2O), magnezijevega oksida (MgO) in kalcijevega oksida (CaO), ki so dostopni v tleh ter njihova vrednost pH.“.

Ob upoštevanju narave tal je bilo dodano namakanje s pomočjo lokalnega sistema za zalivanje, s čimer so bile dopolnjene obstoječe določbe specifikacije proizvoda, v katerih je določeno nadzorovano namakanje, da se zadovoljijo potrebe rastlin.

„Obvezno je namakanje z lokalnim sistemom za zalivanje.“

Ker določbe o varstvu rastlin niso bile spremenjene, so prevzete v celoti.

Rastlinski material

Rastlinski material

Podatki o sortah, ki so bile navedene v razdelku „Opis proizvoda“, so bili brez sprememb premeščeni v ta razdelek specifikacije proizvoda. Opisujejo metodo proizvodnje in ne proizvoda.

Jagode „Fraise du Périgord“ se pridelujejo na podlagi:

| — | certificiranih sadik, |
| --- | --- |

—

certificiranih sadik,

| — | sort, ki so uvrščene na seznam sort, ki jih je izbrala skupina. |
| --- | --- |

—

sort, ki so uvrščene na seznam sort, ki jih je izbrala skupina.

Medstrokovna komisija za odobritev sort izbere sorte na podlagi naslednjih meril, ki so jih ocenili pridelovalci pri preskušanju novih sort:

Ta razdelek je bil dopolnjen z merili izbora sort, v katerih se ponovno opisane jagode „Fraise du Périgord“ in merila za odobritev.

| „— | Videz: barva, oblika, sijaj in velikost; |
| --- | --- |

„—

Videz: barva, oblika, sijaj in velikost;

| — | vsebnost sladkorja: najmanj 6 do 6,5° Bx, odvisno od sorte, |
| --- | --- |

—

vsebnost sladkorja: najmanj 6 do 6,5° Bx, odvisno od sorte,

| — | primernost za shranjevanje, |
| --- | --- |

—

primernost za shranjevanje,

| — | dobra kakovost okusa.“ |
| --- | --- |

—

dobra kakovost okusa.“

Poleg tega so bila dodana pojasnila o delovanju medstrokovne komisije za odobritev sort.

„Ta komisija, ki jo sestavlja sedem oseb, ki so večinoma pridelovalci in pošiljatelji, se sestaja najmanj enkrat letno, da določi spremembe, ki se vnesejo na seznam izbranih sort: vnos novih sort ali umik že vpisanih. Odločitve se sprejemajo z večino navzočih članov.“.

Seznam sort je bil umaknjen s specifikacije proizvoda (opis proizvoda), saj je imel zgolj okvirno vrednost v danem trenutku. Že v sami specifikaciji proizvoda je bila predvidena možnost spremembe tega seznama. Dodano je bilo navodilo, da se o spremembah seznama obvestijo gospodarski subjekti, nadzorni organ in nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (INAO) pred začetkom naslednje sezone sajenja.

„O spremembah seznama skupina pred začetkom naslednje sezone sajenja obvesti gospodarske subjekte, nadzorni organ in INAO.“

Kot v razdelku „Opis proizvoda“ je bilo izrecno navedeno gojenje na prostem, ki je v veljavni specifikaciji proizvoda navedeno posredno, in dopolnjeno z obveznim gojenjem na grebenih. Dodan je bil datum postavitve zaščitnih tunelov. V specifikaciji proizvoda je pojasnjeno naslednje:

„Nasadi so na prostem in se najpozneje v obdobju cvetenja zaščitijo s tuneli.

Jagode se gojijo na grebenih, da se poveča odvajanje vode.“

Te prakse so bile podrobneje določene, saj so del znanja in izkušenj pridelovalcev in pripomorejo h kakovosti jagod „Fraise du Périgord“.

Gostota sajenja ostaja enaka (≤ 6 sadik na kvadratni meter tunela).

Trgatev

Trgatev

Dodano je bilo navodilo: „ta faza zajema obiranje, polaganje v prodajne enote in prevoz do odkupne postaje.“. Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena, da se podrobneje določi, da je obiranje ročno in sicer v skladu z razdelkom „Povezava“ in da so znanje in izkušnje obiralcev, vključno z veščinami obiranja, ključni za kakovost proizvoda. Jagode se oberejo ročno in položijo neposredno v prodajno enoto, pri čemer se izjemna pozornost namenja njihovemu videzu in kakovosti. Delo obiralcev se oceni pri odobritvi.

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tako, da se izraz „posodica“ nadomesti z izrazom „prodajna enota“ in črtata masi 250 ali 500 g, ker sta s prodajnega vidika preveč omejujoči. Specifikacija proizvoda ne opredeljuje različnih vrst prodajnih enot, določa pa največjo maso (10 kg) pod pogojem, da se omejijo poškodbe sadežev.

Specifikacija proizvoda zato podrobno določa naslednje:

„Jagode se oberejo ročno in položijo neposredno v prodajno enoto z maso največ 10 kg neto. Da se preprečijo poškodbe sadežev, so jagode lahko zložene v največ treh slojih.

Prodajna enota vsebuje samo jagode iste sorte in kategorije.“

Dodani so bili pogoji v zvezi s temperaturo pri obiranju, saj je za kakovost jagod in delovne pogoje obiralcev primerno, da se jagode ne obirajo, kadar je prevroče. Zato specifikacija proizvoda podrobno določa naslednje:

„Obiranje se ne opravi, kadar zunanja temperatura presega 28 °C v obdobju pred 15. junijem, oziroma 30 °C v obdobju po 15. juliju, če zaščitni tuneli niso ohlajeni.“.

Dodano je bilo tudi navodilo, da „čas od začetka obiranja do dostave na postajo ne sme biti daljši od pol dneva“, da se prepreči kakršna koli sprememba značilnosti proizvoda.

V skladu z razdelkom „Opis“ je bilo dodano, da morajo biti obrane jagode enakomerne barve, ki je značilna za sorto.

Sprejem – pošiljanje

Sprejem – pošiljanje

Podatki o odobritvi jagod iz razdelka „Opis proizvoda“ so bili premeščeni v ta razdelek specifikacije proizvoda.

V tej novi različici se kontrola vsebnosti sladkorja in odobritev razlikujeta po tem, da se v praksi izvajata v dveh zaporednih fazah. Samo za serije jagod, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi s kontrolo vsebnosti sladkorja, se nato oceni, ali izpolnjujejo pogoje za odobritev ZGO.

„Za vsako serijo jagod se oceni vsebnost sladkorja, s čimer se preveri, ali vsebnost sladkorja v jagodah ustreza najmanjši vsebnosti sladkorja, ki je določena v tabeli najmanjših vsebnosti sladkorja glede na sorto in obdobje.

Ta tabela se posodobi ob vsaki spremembi seznama odobrenih sort. Skupina o spremembah se obvesti gospodarske subjekte, nadzorni organ in INAO.

Serije jagod, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z analizo vsebnosti sladkorja, se nato ocenijo v postopku odobritve.“

Specifikacija proizvoda se sklicuje na tabelo najmanjših vsebnosti sladkorja glede na sorto in obdobje, ki se posodobijo ob vsaki spremembi seznama odobrenih sort. O teh spremembah se obvestijo gospodarski subjekti, nadzorni organ in INAO.

Podrobneje so bile določene določbe o odobritvi, da se navede, da so za katero koli merilo na kontrolnem listu ocene, enake 0, –1 ali –2 izločilne. Zato je bil dodan naslednji odstavek:

„Serija jagod mora biti ocenjena najmanj s skupno oceno 9 (od 15), da se lahko označi z ZGO „Fraise du Périgord“, pri čemer ne sme prejeti nobene ocene 0, –1 ali –2.“

Merila za odobritev: ocenjujejo se barva, trdnost, velikost, sijaj, videz in oblika. Črtano je bilo besedilu „zadostne ravni kakovosti (brez gnitja, znakov bolezni, nezreli ali prezreli sadeži, sadeži zelo nepravilnih oblik, bledi, mehki ali premajhne velikosti, v umazanih posodicah). Nadomeščeno je bilo z izrazom „sanitarno stanje“ v delu, ki se nanaša na bolezen, gnitje in umazano posodico; kontrola vsebnosti sladkorja in barvil zajema nezrele ali prezrele sadeže, kontrola oblike zajema sadeže nepravilne oblike, sijaj se nanaša na blede sadeže, velikost pa na primere sadežev premajhne velikosti. Dodan je bil izraz „vlažnost sadežev“, s katerim se dopolni merilo „suha/vlažna jagoda“.

Jagode se po sprejemu in odobritvi postavijo na hladno. V osnutku specifikacije proizvoda so bili podrobneje določeni pogoji hlajenja, da se ohranijo vse lastnosti jagod in dodano je bilo naslednje:

„Zaradi zaščite jagod pred toplotno preobremenitvijo, ki bi lahko povzročila nepovratne spremembe kakovosti, mora biti hitrost hlajenja sadežev prilagojena njihovi temperaturi ob sprejemu.

Če je temperatura jagod ob sprejemu višja od 20 °C, jih je prepovedano dati v komoro za dinamično hlajenje in ventilacijo s temperaturo + 2 °C do + 4 °C. Sadeži morajo biti skladiščeni v „statični“ hladilnim komori pri temperaturi + 6 °C ali v hladilni komori z mehansko ventilacijo pri 10 °C–12 °C, da se omogoči počasno in enakomerno zniževanje temperature jagod.“.

Določbe o najdaljšem roku skladiščenja jagod po sprejemu (48 ur) in temperaturi jagod ob pošiljanju (6 °C do 12 °C) niso bile spremenjene.

Določbe o temperaturi v tovornjaku so bile nadomeščene z obveznostjo, da se prevoz opravi na način, ki zagotavlja, da „se prevoz jagod opravi v hlajenem prostoru“, saj se je izkazalo, da je težko uravnavati temperaturo vozila med natovarjanjem, ko so vrata odprta.

Črtana so bila priporočila za prodajo.

Zamrzovanje

Zamrzovanje

Glavni razlog zahteve za spremembo ZGO je vključitev zamrzovanja, ki bi živilskopredelovalni industriji omogočilo obdelavo zamrznjenih jagod, pri čemer bi se lahko poudarilo njihovo poreklo.

Z zamrzovanjem se ne spremenijo organoleptične značilnosti in videz jagode, ki so značilne za ZGO. Jagode se zamrznejo v največ 72 urah od sprejema na odkupni postaji. S preskusi skupine je bilo ugotovljeno, da se z zamrzovanjem niso poslabšale organoleptične značilnosti (vsebnost sladkorja, enakomerna zrelost itd.) in da ni povzročilo oblikovanja grozdov sadežev, ki bi lahko škodili videzu proizvoda (obarvanosti, velikosti itd.). „Fraise du Périgord“ ostane zdrava, brez nepravilnosti, svetleča in brez nečistoč.

V specifikacijo proizvoda so bile dodane naslednje določbe:

„Jagode, za katere je bila odobrena ZGO in namenjene za zamrzovanje, se zamrznejo v roku največ 72 ur po sprejemu na odkupni postaji; v tem roku se hranijo v hladnem prostoru.

Jagode se zamrznejo bodisi neposredno v embalaži obranih jagod bodisi v „kroglicah“ na trakovih za zamrzovanje. V slednjem primeru se jagode po zamrznitvi zapakirajo.

Najkrajši rok trajanja zamrznjenih jagod znaša 2 leti.“.

5.5   Povezava

Povezava

To poglavje je bilo razdeljeno na tri dele, da bi se bolje razlikovalo med posebnostmi geografskega območja, posebnostmi proizvoda in vzročno povezavo. Gre za spremembe besedila ali pojasnila, ki ne vsebujejo vsebinskih sprememb.

Razdelek „Povezava“ enotnega dokumenta se posodobi pod enakimi pogoji, razdelek „Povezava“ v povzetku se torej spremeni in dopolni.

Razdelek „Posebnosti geografskega območja“ povzema natančnejše podatke o geografskem območju departmaja Dordogne in podrobnejši opis talnih in podnebnih razmer v njem. Nato je pridelava jagod na območju opisana z zgodovinskega vidika s poudarkom na znanju in izkušnjah pridelovalcev. Poudarjene so bile veščine gojenja na prostem (grebeni, zaščitni tuneli) in obiranja (ročno obiranje neposredno v prodajno enoto).

V razdelku „Posebnosti geografskega območja“ je naveden opis jagod „Fraise du Périgord“ in poudarjene so njihove značilnosti. Medtem ko se je v Evropi razširila pridelava jagod zunaj tal, je za jagode „Fraise du Périgord“ značilno gojenje na prostem in se od običajnih jagod razlikujejo po pogojih obiranja in videzu. Značilno barvo izbrane sorte morajo doseči na enakomeren način in biti obrane takoj, ko dozorijo.

Vzročna povezava temelji na kakovosti in slovesu proizvoda ter povezuje naravo tal, metode gojenja in obiranja s kakovostjo jagod „Fraise du Périgord“.

5.6   Označevanje

Označevanje

Spremenjeno je bilo besedilo veljavne specifikacije proizvoda in povzetka v razdelku „Označevanje“.

Črtana je bila obvezna navedba seznama potrjenih značilnosti na nalepki zaradi sprememb nacionalne zakonodaje in predpisov.

Dodana je bila obveznost označiti vsako prodajno enoto za potrošnike z identifikacijsko številko pridelovalca.

Odslej je obvezna oznaka logotipa skupine.

Enaka pravila veljajo za označevanje zamrznjenih proizvodov, na katerih je treba navesti tudi najkrajši rok trajanja.

5.7   Drugo

Drugo

Povzetek

Povzetek

Črtan je bil povzetek specifikacije proizvoda.

Pristojna služba v državi članici

Kontaktni podatki Državnega inštituta za kakovost in poreklo (Institut national de la qualité et de l’origine – INAO) so v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 dodani kot podatki pristojne službe države članice.

Skupina vložnikov

Skupina vložnikov

Posodobljeni so bili podatki o skupini vložnikov. Črtan je bil opisni del.

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Spremenjena je bila uvrstitev v vrsto proizvodov zaradi uskladitve s Prilogo XI k Izvedbeni uredbi (EU) št. 668/2014.

Pakiranje

Pakiranje

Obveznost pakiranja na geografskem območju je izrecno navedena že v veljavni specifikaciji proizvoda. Nanaša se samo na sveže jagode in zdaj velja tudi za zamrznjene. Jagode se zamrznejo bodisi neposredno v embalaži obranih jagod bodisi v „kroglicah“ na trakovih za zamrzovanje. V slednjem primeru se jagode po zamrznitvi zapakirajo.

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena s potrebnimi spremnimi dokumenti, dodan je bil naslednji odstavek:

„Jagode ‚Fraise du Périgord‘ se prodajajo sveže in pakirajo na opredeljenem geografskem območju. Jagode se oberejo in položijo neposredno v prodajno enoto, saj je jagoda zelo občutljiv sadež in se je zato treba izogniti vsakemu nepotrebnemu ravnanju z njim, ki bi lahko škodovalo kakovosti in trajnosti proizvoda. Poleg tega pakiranje na geografskem območju olajšuje sledljivost in kontrolo proizvoda.

Jagode ‚Fraise du Périgord‘ se lahko zamrznejo in pakirajo zunaj geografskega območja.“.

Nadzorni organ

Nadzorni organ

V skladu z veljavnimi nacionalnimi zahtevami za uskladitev besedila specifikacij proizvodov so bili ime in kontaktni podatki certifikacijskega organa črtani. Ta postavka zdaj vključuje kontaktne podatke francoskih pristojnih nadzornih organov: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (nacionalni inštitut za poreklo in kakovost) in Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (generalni direktorat za konkurenco, varstvo potrošnikov in preprečevanje goljufij). Ime in kontaktni podatki certifikacijskega organa so dostopni na spletišču INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.

Nacionalne zahteve

Nacionalne zahteve

Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Nacionalne zahteve“ predstavljena v razpredelnici z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, in metodo ocenjevanja.

Posodobitev enotnega dokumenta

V enotnem dokumentu se črtajo točke 4.4 o dokazilu o poreklu, 4.5 o metodi proizvodnje in 4.7 o nadzornih organih. Niso več del modela iz Uredbe (EU) št. 668/2014.

ENOTNI DOKUMENT

„FRAISE DU PÉRIGORD“

„FRAISE DU PÉRIGORD“

EU št.: PGI-FR-0133-AM01 – 11. 8. 2017

EU št.: PGI-FR-0133-AM01 – 11. 8. 2017

ZOP () ZGO (X)

ZOP () ZGO (X)

1.   Ime

Ime

„Fraise du Périgord“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Fraise du Périgord“ se goji na prostem in obira zrela. Izhaja iz sort, izbranih zaradi njihovega potenciala okusa. Prodajna enota vsebuje samo jagode iste sorte.

„Fraise du Périgord“ je zdrava, brez nepravilnosti, svetleča in brez nečistoč. Vsebuje minimalno količino sladkorja (stopnje Brix), določeno glede na letino in sorto. Je enakomerne barve, velikosti in zrelosti. Jagode so kategorije ekstra ali I.

„Fraise du Périgord“ je lahko v sveži ali zamrznjeni obliki.

Sveže jagode morajo imeti svežo zeleno rozeto. Predstavljene so skrbno ne glede na uporabljeno vrsto pakiranja.

Zamrznjene jagode so bodisi cele ali razrezane, s pecljem ali brez.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava jagod mora potekati na geografskem območju. To vključuje faze sajenja, obiranja in odobritve.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Jagode „Fraise du Périgord“ se prodajajo sveže in pred pošiljanjem hranijo ter pakirajo na opredeljenem geografskem območju. Jagode se oberejo in položijo neposredno v prodajno enoto, saj je jagoda zelo občutljiv sadež in se je zato treba izogniti vsakemu nepotrebnemu ravnanju z njim, ki bi lahko škodovalo kakovosti in trajnosti proizvoda. Poleg tega pakiranje na geografskem območju olajšuje sledljivost in kontrolo proizvoda.

Jagode se oberejo ročno in položijo neposredno v prodajno enoto z maso največ 10 kg neto. Da se preprečijo poškodbe sadežev, so jagode zložene v največ treh slojih.

Prodajna enota vsebuje samo jagode iste sorte in kategorije.

Jagode se nato pred pošiljanjem in dajanjem na trg hranijo na hladnem največ 48 ur. Zaradi zaščite jagod pred toplotno preobremenitvijo, ki bi lahko povzročila nepovratne spremembe kakovosti, mora biti hitrost hlajenja prilagojena njihovi temperaturi ob sprejemu.

Jagode „Fraise du Périgord“ se lahko zamrznejo zunaj geografskega območja.

Zamrznjene jagode „Fraise du Périgord“ se lahko pakirajo zunaj geografskega območja.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, ki se zahtevajo z zakonodajo o označevanju in predstavitvi živil, oznaka vključuje registrirano ime proizvoda in simbol ZGO Evropske unije, ki sta v istem vidnem polju.

Etikete, zataknjene na prodajne enote, morajo obvezno vsebovati:

| — | Ime ZGO: „Fraise du Périgord“ |
| --- | --- |

—

Ime ZGO: „Fraise du Périgord“

| — | „Potrdil:“, in polno ime certifikacijskega organa |
| --- | --- |

—

„Potrdil:“, in polno ime certifikacijskega organa

Vsaka prodajna enota za potrošnike mora biti označena z identifikacijsko številko pridelovalca.

Za jagode, ki se prodajajo sveže, vsaka zaprta prodajna enota za potrošnike (s pokrovom ali folijo) vsebuje logotip, ki je prikazan v nadaljevanju, in ki ga opredeli skupina ter je na voljo vsem gospodarskim subjektom. Pri odprtih prodajnih enotah za potrošnike je logotip prikazan na prodajni enoti ali plitvem zaboju.

Image 7

Nalepke na zamrznjenih jagodah vsebujejo enake informacije kot nalepke na svežih jagodah, poleg ter pa še temperaturo shranjevanja in najkrajši rok trajanja.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje pridelave „Fraise du Périgord“ zajema velik del departmaja Dordogne in nekaj občin, ki mejijo na departma Lot.

Departma Dordogne

Departma Dordogne

kantoni Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle, Vallée de l’Homme.

Občine Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La)Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La)Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (v delu, ki ustreza ozemlju delegirane občine Saint-Julien-de-Bourdeilles na dan 1. januarja 2016), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La)Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le)Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La)Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La)Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La)Jemaye, (Le)Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac in Villetoureix.

Departma Lot

Departma Lot

občine Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac in Saint-Cirq-Madelon.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje ZGO „Fraise du Périgord“ ustreza zgodovinskemu območju pridelave jagod v Périgordu, kjer so se jagode sadile na tleh, ki so posebej primerna za to poljščino.

Geografsko območje proizvodnje ZGO „Fraise du Périgord“ pretežno pokriva jug/jugovzhod departmaja Dordogne in zelo majhen del departmaja Lot jugovzhodno od departmaja Dordogne.

Po pedogeoloških značilnostih je območje pridelave na zahodu gričevnato, na vzhodu pa bolj strmo in skoraj povsem pokrito z gozdom. Regija je posebna po skoraj popolni pokritosti z gozdom, ki se tesno prepleta s poljinami, pogosto na dobro osenčenih pobočjih, ki so bila predhodno posekana.

Périgord je v veliki meri odprt proti oceanu in kot celota izpostavljen blagemu oceanskemu podnebju. Povprečna temperatura je približno 12 °C in brez velikih letnih nihanj. Padavine so dovolj obilne: 800 do 900 mm na leto.

Jagode so se v pokrajini Dordogne, čeprav sprva zelo omejeno, začele gojiti ob koncu 19. stoletja. Šele po drugi svetovni vojni se je razvila pridelava jagod na lahkih, peščenih in kislih tleh bregov v Eglise-Neuve-de-Vergt.

V 60. letih prejšnjega stoletja so se pridelovalci začeli zavedati potrebe po obnovi nasadov, katerih plodovitost se je zaradi izčrpavanja tal razmeroma hitro zmanjševala. Od tedaj so za nove nasade jagod krčili nasade kostanjev in ugotovili, da so njihova vlažna tla povsem ustrezna za nasade jagod: proizvodnja je tako leta 1960 dosegla 1 000 ton. Zadruga Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord je bila ustanovljena leta 1988 in združuje pridelovalce, zadruge, dražbeno tržnico v občini Vergt ter zasebne pošiljatelje.

Dolgoletna proizvodnja in vzpostavitev posebnih poklicnih struktur sta omogočili razvoj skupnih praks na podlagi strokovnega znanja in izkušenj pridelovalcev „Fraise du Périgord“ pri izbiri zemljišč (vrsta tal) in sort (sorte z izrazitim okusom), tehnik gojenja (grebeni, zaščitni tuneli) in obiranju (ročno obiranje neposredno v prodajne enote). Te pridelovalne prakse omogočajo kakovost jagode, za katero so zaradi občutljivosti pogoji skladiščenja jasno opredeljeni.

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Medtem ko se je v Evropi razširila pridelava jagod zunaj tal, je za jagode „Fraise du Périgord“ značilno gojenje na prostem in se od običajnih jagod razlikujejo po pogojih obiranja in videzu. Značilno barvo izbrane sorte morajo doseči na enakomeren način in biti obrane takoj, ko dozorijo.

Jagode „Fraise du Périgord“ se oberejo ročno in položijo neposredno v prodajno enoto, pri čemer je izjemna skrb namenjena videzu. Sadeži so zdravi, brez deformacij in svetleči. Jagode so skrbno zložene po velikosti v največ treh slojih, da se v večjih embalažah preprečijo poškodbe sadežev. So enakomerne barve, velikosti in zrelosti.

Vzročna povezava

Vzročna povezava

Vzročna povezava temelji na kakovosti in slovesu „Fraise du Périgord“.

Podnebne in talne razmere območja so ugodne za proizvodnjo jagod „Fraise du Périgord“. Na splošno se goji na pobočjih, pogosto na predhodno posekanih zemljiščih, tj. na „svežih“ in osončenih tleh, ki omogočajo dobro zorenje. Tla so izbrana po svojih značilnostih: prepustna, precej peščena tla, z rahlo kislim pH in brez aktivnega apnenca. Jagode se gojijo na grebenih, da se poveča odvajanje vode in prepreči dušenje rastline. Lokalizirano gnojenje in namakanje, pri katerih se upoštevajo lastnosti tal, sta v celoti prilagojena potrebam rastline.

Jagode so v Périgordu izpostavljene zmernih temperaturam brez velikih nihanj, kar omogoča enakomerno rast in zorenje sadežev.Gojenje jagod na prostem, ki se najpozneje v času cvetenja zaščitijo s tuneli, omogoča prodajo jagod „Fraise du Périgord“ najmanj šest mesecev v letu, in sicer od aprila do oktobra. Poleg tega se je zaradi dolgega časovnega obdobja pridelave mogoče zanesti na iste obiralce, katerih veščine obiranja so ključne za kakovost proizvoda. Sveže jagode se oberejo ročno in položijo neposredno v prodajno enoto za potrošnike, pri čemer je izjemna skrb namenjena njihovemu videzu, obliki in barvi. Zaščitni tuneli jagode ščitijo pred nepredvidljivimi vremenskimi pojavi (močnim vetrom, dežjem, točo), zagotavljajo njihovo čistočo in sijaj ter zadržujejo toploto, zaradi česar se pridelava lahko začne bolj zgodaj in traja dlje. Jagode ščitijo tudi pred preveliko vročino, ki bi lahko škodila sadežem. V tem primeru mora pridelovalec jagode obrati v najbolj svežih obdobjih in jih med obiranjem ščititi pred vročino. Posebna pozornost je namenjena temperaturi med obiranjem in skladiščenjem. Tako pridelana jagoda se lahko nato zamrzne, vendar v roku, ki omogoča ohranitev njenih značilnosti.

Sloves jagod „Fraise du Périgord“ potrjujejo cene, ki so se nekoč plačevale za ta proizvod. Uveljavile so se na različnih tržnicah, o čemer priča tržno poročilo o cenah iz časopisa z dne 31. maja 1974: „V Rungisu se jagode „Fraise du Périgord“ prodajajo po 3,50 FRF/kg do 4,80 FRF/kg, jagode iz departmaja Lot-et-Garonne pa po 2,80 FRF/kg do 3,80 FRF/kg“.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 18.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/51

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2020/C 170/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„SOLTVADKERTI“

PDO-HU-02171

Datum vloge: 28. 4 2016

1.   Ime za registracijo

„Soltvadkerti“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

4.   Opis vina

Belo vino

Vino bledo zelene ali zelenkasto rumene barve z diskretno aromo cveta trte ter dolgim močno kiselkastim in trpkim pookusom.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino iz sušenega grozdja

Vino zlatorumene barve s kompleksno aromo, visoko vsebnostjo naravnega sladkorja, polno, kremasto teksturo ter kompleksnim okusom in vonjem, ki spominjata na med in zrelo ali suho sadje.

| * | Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneče vino

Sveže, lahko, zračno, srednje intenzivno peneče vino bledo zelene ali svetle zelenkasto rumene barve z obstojnimi mehurčki ter diskretno cvetličnim, močnim, živahnim, poživljajočim, kiselkastim in značilno sadnim okusom in vonjem, ki sta značilna za sorto ezerjó.

| * | Za najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

13

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Belo vino in vino iz sušenega grozdja

Pomembne omejitve pri proizvodnji vin:

| — | grozdje mora biti predelano na dan trgatve, |
| --- | --- |

—

grozdje mora biti predelano na dan trgatve,

| — | stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami,

| — | potrebno je čiščenje mošta, |
| --- | --- |

—

potrebno je čiščenje mošta,

| — | potrebna je nadzorovana fermentacija mošta pri največ 18 °C. |
| --- | --- |

—

potrebna je nadzorovana fermentacija mošta pri največ 18 °C.

Peneče vino

Pomembne omejitve pri proizvodnji vin:

| — | potrebna je fermentacija v steklenicah ali posodah, |
| --- | --- |

—

potrebna je fermentacija v steklenicah ali posodah,

| — | druga fermentacija traja vsaj tri mesece, |
| --- | --- |

—

druga fermentacija traja vsaj tri mesece,

| — | nadaljnje zorenje v posodah traja vsaj šest mesecev, |
| --- | --- |

—

nadaljnje zorenje v posodah traja vsaj šest mesecev,

| — | zorenje v steklenicah traja vsaj tri mesece. |
| --- | --- |

—

zorenje v steklenicah traja vsaj tri mesece.

Metoda gojenja vinske trte, razmik in število rodnih očes

Pridelovalne prakse

Dovoljene so naslednje gojitvene oblike vinske trte:

| — | rez na glavo, |
| --- | --- |

—

rez na glavo,

| — | nizek, srednje visok ali visok kordon. |
| --- | --- |

—

nizek, srednje visok ali visok kordon.

Gostota vinske trte mora biti vsaj 4 000 trsov na hektar, razdalja med posameznimi trsi pa vsaj 0,8 m. Stopnja manjkajočih trsov in delež tujih trsov v vinogradu skupaj ne smeta preseči 10 % števila trsov ob zasaditvi.

Določitev datuma trgatve

Pridelovalne prakse

Datum začetka trgatve določi skupnost proizvajalcev vina „Soltvadkerti“ na podlagi preizkusnega obiranja, ki se izvede vsak teden od 1. avgusta. Proizvodov iz grozdja, obranega pred datumom začetka trgatve, ki ga je določila skupnost proizvajalcev vina, ni mogoče tržiti z oznako zaščitene označbe porekla „Soltvadkerti“. Datum trgatve je objavljen v obliki obvestila skupnosti proizvajalcev vina.

Najnižja vsebnost sladkorja in najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju

Pomembni omejitvi pri proizvodnji vin

Najnižja vsebnost naravnega sladkorja v grozdju je po madžarski lestvici za grozdni mošt (pri 17,5 °C) 17 za belo vino, 20 za vino iz sušenega grozdja in 16 za peneče vino.

Najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %, pri 20 °C) je 10,6 za belo vino, 12,83 za vino iz sušenega grozdja in 9,87 za peneče vino.

(b)   Največji donosi

Vino in peneče vino

70 hl/ha

Donos grozdja

10 000 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območja znotraj upravnih meja občine Soltvadkert, ki so glede na kataster vinogradov uvrščena v razreda I in II.

7.   Glavne sorte vinske trte

Ezerjó – kolmreifler

Ezerjó – korponai

Ezerjó – szadocsina

Ezerjó – tausendachtgute

Ezerjó – tausendgute

Ezerjó – trummertraube

8.   Opis povezave

Naravni dejavniki (vino in peneče vino)

Proizvodno območje, ki leži med Donavo in Tiso, se razlikuje od okoliške regije. Njegove ekološke značilnosti v glavnem določa nizka lega. Večina območja je na nadmorski višini 110–120 m. Teren je raven, razlike v nadmorski višini ne presegajo 10–15 m.

Za proizvodno območje je značilen aluvialni pesek z osnovnimi travniškimi tlemi in občasnimi apnenčastimi nanosi puhlice. Peščena tla se običajno hitro segrejejo in s svojimi svetlejšimi barvami bolje odsevajo sončno svetlobo, kar pripomore k zorenju grozdja. Zaradi več kot 75-odstotne vsebnosti kremena so tla odporna proti trtni uši. Hranilna zmožnost podtalja pa zaradi vsebnosti mineralov pozitivno vpliva na kakovost grozdja.

Podnebne razmere proizvodnega območja določa celinsko podnebje, za katero so značilna predvsem vroča poletja in mrzle zime. Povprečna temperatura se giblje okrog 10–11 °C. Povprečna osončenost je 2 100 ur na leto. Na leto pade v povprečju 500–550 mm padavin, kar večinoma zadostuje za potrebe grozdja, čeprav padavine niso enakomerno razporejene čez leto. Na podnebje na proizvodnem območju pozitivno vpliva jezero Soltvadkert.

Človeški dejavniki (vino)

Pridelava grozdja za proizvodnjo vina „Soltvadkerti“ sega v 18. stoletje. Lokalni prebivalci so z vztrajnostjo in trdim delom osončene in vetru izpostavljene peščene sipine spremenili v rodovitno proizvodno območje. Njihova skrbnost in talent sta se prenašala iz roda v rod in razvila se je uspešna kultura pridelave grozdja in drugega sadja.

Lokalne ekološke razmere, uporabljena sorta vinske trte in strokovno znanje lokalnih prebivalcev so pripomogli k precejšnjemu povečanju proizvodnje vina „Soltvadkerti“. Lokalni prebivalci in vinogradniki skrbijo za ohranjanje proizvodnje grozdja in tradicije ter slovesa vin „Soltvadkerti“. Gonilna sila te proizvodnje so postale družinske vinske kleti, ki delujejo na tem območju. Omejevanje proizvodnje in določanje datumov trgatve sta bila odločilna pri razvoju tehnik pridelave grozdja. Proizvodnja vina temelji na reduktivnih tehnikah, to pa je še nadgrajeno s staranjem v sodih.

Ezerjó je zgodovinska madžarska sorta vinske trte za proizvodnjo belih vin, ki je postala pomembna sorta na območju Soltvadkert v vinorodni regiji Kunság. Ta sorta je posebna in edinstvena, ker se lahko uporablja za proizvodnjo vina, vina iz sušenega grozdja ali penečega vina.

Predstavitev in prikaz vzročne povezave (vino)

| — | Proizvodno območje pomembno vpliva na značilnosti vina na naslednje načine: |
| --- | --- |

—

Proizvodno območje pomembno vpliva na značilnosti vina na naslednje načine:

| — | apnenčasta tla pozitivno vplivajo na sestavo kislin grozdja; |
| --- | --- |

—

apnenčasta tla pozitivno vplivajo na sestavo kislin grozdja;

| — | mineralnost podtalja krepi njegov močan značaj; |
| --- | --- |

—

mineralnost podtalja krepi njegov močan značaj;

| — | izmerjene kumulativne temperature med rastno sezono in pozitiven učinek osončenosti pripomorejo k zorenju grozdja in razvoju vsebnosti sladkorja, ravnovesje med kislino in alkoholom pa vinu daje harmoničnost; |
| --- | --- |

—

izmerjene kumulativne temperature med rastno sezono in pozitiven učinek osončenosti pripomorejo k zorenju grozdja in razvoju vsebnosti sladkorja, ravnovesje med kislino in alkoholom pa vinu daje harmoničnost;

| — | temperatura jezera Soltvadkert učinkuje izravnalno, saj ureja razpoložljivost podzemnih voda in ustvarja ugodne stopnje vlažnosti. Gladina podzemne vode je blizu površja, tako da jo lahko korenine trte brez težav vsrkajo. Zaradi osončenosti in ugodne oskrbe s podzemno vodo se grozdje enakomerno razvija, kar zagotavlja stalno visoko kakovost v gojenju vinske trte. To zmanjšuje vlogo posebnosti letnika in omogoča proizvodnjo visokokakovostnega vina iz grozdja enake kakovosti skoraj vsako leto; |
| --- | --- |

—

temperatura jezera Soltvadkert učinkuje izravnalno, saj ureja razpoložljivost podzemnih voda in ustvarja ugodne stopnje vlažnosti. Gladina podzemne vode je blizu površja, tako da jo lahko korenine trte brez težav vsrkajo. Zaradi osončenosti in ugodne oskrbe s podzemno vodo se grozdje enakomerno razvija, kar zagotavlja stalno visoko kakovost v gojenju vinske trte. To zmanjšuje vlogo posebnosti letnika in omogoča proizvodnjo visokokakovostnega vina iz grozdja enake kakovosti skoraj vsako leto;

| — | zaradi tehnik pridelave grozdja z omejitvijo proizvodnje in določitvijo datuma trgatve je za območje značilna posebna kakovost, ki jo lokalni proizvajalci dodatno krepijo s kombinacijo reduktivne pridelave vina in staranja v sodih. Ta posebnost se kaže predvsem v harmoničnosti vin s posebno sestavo kislin in visoko kislostjo ter žametnem okusu vin iz te sorte; |
| --- | --- |

—

zaradi tehnik pridelave grozdja z omejitvijo proizvodnje in določitvijo datuma trgatve je za območje značilna posebna kakovost, ki jo lokalni proizvajalci dodatno krepijo s kombinacijo reduktivne pridelave vina in staranja v sodih. Ta posebnost se kaže predvsem v harmoničnosti vin s posebno sestavo kislin in visoko kislostjo ter žametnem okusu vin iz te sorte;

| — | z naravno izsušitvijo se sladkor v grozdju skoncentrira, to pa zagotavlja vsebnost preostalega naravnega sladkorja v vinih in vinu daje polno, kremasto teksturo. |
| --- | --- |

—

z naravno izsušitvijo se sladkor v grozdju skoncentrira, to pa zagotavlja vsebnost preostalega naravnega sladkorja v vinih in vinu daje polno, kremasto teksturo.

Človeški dejavniki (peneče vino)

S posebno sestavo kislin, visoko kislostjo, diskretnimi in hkrati posebnimi značilnostmi ter zmernim deležem alkohola je sorta ezerjó idealna za proizvodnjo penečega vina. Tehnologijo za pridelavo penečega vina iz vina, proizvedenega iz 100 % grozdja sorte ezerjó, so lokalne vinske kleti razvile nedavno. Proizvod je edinstven zaradi lastnosti grozdja, ki se prideluje na tem območju, uporabe reduktivnih tehnik pridelave vina ter tradicionalne fermentacije in staranja v steklenicah.

Predstavitev in prikaz vzročne povezave (peneče vino)

| — | Okolje predvsem zaradi posebnosti peščenih tal pomembno vpliva na značilnosti penečega vina na naslednje načine: |
| --- | --- |

—

Okolje predvsem zaradi posebnosti peščenih tal pomembno vpliva na značilnosti penečega vina na naslednje načine:

| — | zaradi apnenčastih tal ima peneče vino posebno delikatno sestavo kislin; |
| --- | --- |

—

zaradi apnenčastih tal ima peneče vino posebno delikatno sestavo kislin;

| — | ker se grozdje trga zgodaj, so kisline penečega vina živahne in poživljajoče; |
| --- | --- |

—

ker se grozdje trga zgodaj, so kisline penečega vina živahne in poživljajoče;

| — | mineralnost podtalja krepi njegov močan značaj; |
| --- | --- |

—

mineralnost podtalja krepi njegov močan značaj;

| — | temperatura jezera Soltvadkert učinkuje izravnalno, saj ureja razpoložljivost podzemnih voda in ustvarja ugodne stopnje vlažnosti. Gladina podzemne vode je blizu površja, tako da jo lahko korenine trte brez težav vsrkajo. Zaradi osončenosti in ugodne oskrbe s podzemno vodo se grozdje enakomerno razvija, kar zagotavlja stalno visoko kakovost v gojenju vinske trte. To zmanjšuje vlogo posebnosti letnika in omogoča proizvodnjo visokokakovostnega penečega vina iz grozdja stalne kakovosti skoraj vsako leto; |
| --- | --- |

—

temperatura jezera Soltvadkert učinkuje izravnalno, saj ureja razpoložljivost podzemnih voda in ustvarja ugodne stopnje vlažnosti. Gladina podzemne vode je blizu površja, tako da jo lahko korenine trte brez težav vsrkajo. Zaradi osončenosti in ugodne oskrbe s podzemno vodo se grozdje enakomerno razvija, kar zagotavlja stalno visoko kakovost v gojenju vinske trte. To zmanjšuje vlogo posebnosti letnika in omogoča proizvodnjo visokokakovostnega penečega vina iz grozdja stalne kakovosti skoraj vsako leto;

| — | izmerjene kumulativne temperature med rastno sezono in pozitiven učinek osončenosti pripomorejo k zorenju grozdja, s čimer peneče vino pridobi sadni značaj; |
| --- | --- |

—

izmerjene kumulativne temperature med rastno sezono in pozitiven učinek osončenosti pripomorejo k zorenju grozdja, s čimer peneče vino pridobi sadni značaj;

| — | predelava vina s hitro reduktivno tehnologijo ohranja svežo aromo sorte in mu hkrati zagotavlja elegantno barvo. Tako je avtolizna aroma, ki nastaja med proizvodnjo penečega vina, diskretna. |
| --- | --- |

—

predelava vina s hitro reduktivno tehnologijo ohranja svežo aromo sorte in mu hkrati zagotavlja elegantno barvo. Tako je avtolizna aroma, ki nastaja med proizvodnjo penečega vina, diskretna.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Pravila o označevanju – splošna pravila o označevanju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

imena krajev, ki se lahko uporabijo za označevanje manjših geografskih enot: Csábor, Szarvaskút-dűlő in Kútágas-dűlő. Ime kraja se lahko uporabi samo, če je bilo 100 % vina proizvedenega iz grozdja, pridelanega v navedenem kraju.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---