# Úřední věstník C 243/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 243 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6323. července 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 243

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6323. července 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Rada |
| 2020/C 243/01 | Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 týkající se hospodářské politiky eurozóny | 1 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

2020/C 243/01

Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 týkající se hospodářské politiky eurozóny

1

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 243/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9803 — SAZKA Group/OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 243/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9803 — SAZKA Group/OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 243/03 | Směnné kurzy vůči euru — 22. července 2020 | 9 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2020/C 243/04 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 10 |
| 2020/C 243/05 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 11 |
| 2020/C 243/06 | Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o úrokových sazbách pro vracení státní podpory a o referenčních/diskontních sazbách, které platí pro státy ESVO od 1. května 2020
  (Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004) | 12 |
| | Evropská komise |
| 2020/C 243/07 | Oznámení Norska v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků Oznámení o výzvě k předkládání žádostí o licence na těžbu ropy v oblasti norského kontinentálního šelfu – udílení licencí v předem vymezených oblastech 2020 | 13 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 243/03

Směnné kurzy vůči euru — 22. července 2020

9

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2020/C 243/04

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

10

2020/C 243/05

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

11

2020/C 243/06

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o úrokových sazbách pro vracení státní podpory a o referenčních/diskontních sazbách, které platí pro státy ESVO od 1. května 2020
  (Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004)

(Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004

12

Evropská komise

2020/C 243/07

Oznámení Norska v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků Oznámení o výzvě k předkládání žádostí o licence na těžbu ropy v oblasti norského kontinentálního šelfu – udílení licencí v předem vymezených oblastech 2020

13

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 243/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 17 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2020/C 243/10 | Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 | 18 |
| 2020/C 243/11 | Oznámení o žádosti týkající se použitelnosti článku 34 směrnice 2014/25/EU Žádost podaná zadavatelem – Prodloužení lhůty pro přijetí prováděcích aktů | 23 |
| 2020/C 243/12 | Oznámení určené osobě NOOR WALI MEHSUD, jejíž jméno bylo na základě prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1082 zařazeno na seznam podle článků 2, 3 a 7 nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá | 24 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2020/C 243/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

17

JINÉ AKTY

Evropská komise

2020/C 243/10

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

18

2020/C 243/11

Oznámení o žádosti týkající se použitelnosti článku 34 směrnice 2014/25/EU Žádost podaná zadavatelem – Prodloužení lhůty pro přijetí prováděcích aktů

23

2020/C 243/12

Oznámení určené osobě NOOR WALI MEHSUD, jejíž jméno bylo na základě prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1082 zařazeno na seznam podle článků 2, 3 a 7 nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/1

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 20. července 2020

týkající se hospodářské politiky eurozóny

(2020/C 243/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Eurozóna pokračuje v expanzi, ale výhled ohrožují vzájemně propojená rizika a vyvstává nejistota. V důsledku slabé produktivity a stárnutí obyvatelstva by navíc mohlo nastat další vleklé období nízkého růstu a inflace. Mezera výstupu je od roku 2017 pozitivní a v roce 2018 dosahovala 0,7 % potenciálního hrubého domácího produktu (HDP), avšak potenciální růst by měl zůstat pod předkrizovou úrovní (3). Jádrová inflace setrvávala v letech 2018 a 2019 v rozmezí 1–11⁄2 % a předpokládá se, že v letech 2020 a 2021 bude činit přibližně 11⁄2 %. Ukazatele trhu práce se nadále zlepšují, byť pomalejším tempem; předpokládá se, že růst zaměstnanosti dále zpomalí a že budou přetrvávat obtíže v souvislosti s kvalitou pracovních míst. Růst nominálních mezd zpevnil: po několika letech, kdy jeho hodnota nedosahovala 2,0 %, dosáhl v roce 2018 přibližně 21⁄4 % a odhaduje se, že v roce 2019 bude činit přibližně 21⁄2 %, a v letech 2020–2021 se předpokládá návrat na 21⁄4 %. Růst reálných mezd se navzdory dobrým podmínkám na trhu práce zvyšuje pouze pomalu a zůstává nízký: v roce 2018 byl nižší než 1 %, v roce 2019 se odhaduje přibližně stejná úroveň, v roce 2020 se předpokládá 0,7 % a v roce 2021 se předpokládá 0,8 %. Jak bylo konstatováno ve zprávě mechanismu narovnání přijaté Komisí dne 17. prosince 2019, měl by se přebytek běžného účtu eurozóny podle projekcí snížit, avšak zůstane blízko svého vrcholu. Členské státy se schodkem běžného účtu své schodky snížily či zvrátily, i když nadále vykazují vysoké negativní čisté investiční pozice vůči zahraničí.
  Zároveň i když některé členské státy snížily své přebytky běžného účtu, nadále u nich dosahují trvale vysokých přebytků, čímž zvyšují své čisté investiční pozice vůči zahraničí. Dynamiku salda běžného účtu v eurozóně ovlivňuje oslabení vnější poptávky, zejména u exportně orientovaných členských států s vysokými přebytky běžného účtu, jež jsou velmi závislé na zahraniční poptávce po vývozu. Důležitá je také příznivá dynamika poptávky a k obnově rovnováhy by přispěly i lepší podmínky pro růst mezd, respektující roli sociálních partnerů, a posílení soukromých i veřejných investic v členských státech s vysokým přebytkem. |
| --- | --- |

(1)

Eurozóna pokračuje v expanzi, ale výhled ohrožují vzájemně propojená rizika a vyvstává nejistota. V důsledku slabé produktivity a stárnutí obyvatelstva by navíc mohlo nastat další vleklé období nízkého růstu a inflace. Mezera výstupu je od roku 2017 pozitivní a v roce 2018 dosahovala 0,7 % potenciálního hrubého domácího produktu (HDP), avšak potenciální růst by měl zůstat pod předkrizovou úrovní (3). Jádrová inflace setrvávala v letech 2018 a 2019 v rozmezí 1–11⁄2 % a předpokládá se, že v letech 2020 a 2021 bude činit přibližně 11⁄2 %. Ukazatele trhu práce se nadále zlepšují, byť pomalejším tempem; předpokládá se, že růst zaměstnanosti dále zpomalí a že budou přetrvávat obtíže v souvislosti s kvalitou pracovních míst. Růst nominálních mezd zpevnil: po několika letech, kdy jeho hodnota nedosahovala 2,0 %, dosáhl v roce 2018 přibližně 21⁄4 % a odhaduje se, že v roce 2019 bude činit přibližně 21⁄2 %, a v letech 2020–2021 se předpokládá návrat na 21⁄4 %. Růst reálných mezd se navzdory dobrým podmínkám na trhu práce zvyšuje pouze pomalu a zůstává nízký: v roce 2018 byl nižší než 1 %, v roce 2019 se odhaduje přibližně stejná úroveň, v roce 2020 se předpokládá 0,7 % a v roce 2021 se předpokládá 0,8 %. Jak bylo konstatováno ve zprávě mechanismu narovnání přijaté Komisí dne 17. prosince 2019, měl by se přebytek běžného účtu eurozóny podle projekcí snížit, avšak zůstane blízko svého vrcholu. Členské státy se schodkem běžného účtu své schodky snížily či zvrátily, i když nadále vykazují vysoké negativní čisté investiční pozice vůči zahraničí.

Zároveň i když některé členské státy snížily své přebytky běžného účtu, nadále u nich dosahují trvale vysokých přebytků, čímž zvyšují své čisté investiční pozice vůči zahraničí. Dynamiku salda běžného účtu v eurozóně ovlivňuje oslabení vnější poptávky, zejména u exportně orientovaných členských států s vysokými přebytky běžného účtu, jež jsou velmi závislé na zahraniční poptávce po vývozu. Důležitá je také příznivá dynamika poptávky a k obnově rovnováhy by přispěly i lepší podmínky pro růst mezd, respektující roli sociálních partnerů, a posílení soukromých i veřejných investic v členských státech s vysokým přebytkem.

| (2) | Má-li se zvýšit růstový potenciál a přitom být zajištěna environmentální a sociální udržitelnost a také podpora reálné konvergence mezi členskými státy eurozóny, jsou zapotřebí strukturální reformy, které posílí udržitelný růst, a investice do hmotného i nehmotného kapitálu, které zvýší produktivitu. To by pomohlo zejména těm členským státům, jejichž růstový potenciál je zřetelně nižší než průměr eurozóny. Jedná se také o potřebná preventivní opatření, aby v ekonomice eurozóny nenastalo vleklé období vyznačující se nízkým potenciálním růstem a produktivitou, nízkou cenovou inflací a nízkým růstem mezd a rostoucí nerovností. Reformy a investice mají i nadále zásadní význam pro zajištění toho, aby eurozóna obnovila svou dynamiku růstu, překonala ve střednědobém až dlouhodobém horizontu silnější tlaky plynoucí mimo jiné ze zhoršující se demografické situace a umožnila transformaci směrem k udržitelné ekonomice, a aby tak eurozóna a její členské státy mohly snáze dosáhnout cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(2)

Má-li se zvýšit růstový potenciál a přitom být zajištěna environmentální a sociální udržitelnost a také podpora reálné konvergence mezi členskými státy eurozóny, jsou zapotřebí strukturální reformy, které posílí udržitelný růst, a investice do hmotného i nehmotného kapitálu, které zvýší produktivitu. To by pomohlo zejména těm členským státům, jejichž růstový potenciál je zřetelně nižší než průměr eurozóny. Jedná se také o potřebná preventivní opatření, aby v ekonomice eurozóny nenastalo vleklé období vyznačující se nízkým potenciálním růstem a produktivitou, nízkou cenovou inflací a nízkým růstem mezd a rostoucí nerovností. Reformy a investice mají i nadále zásadní význam pro zajištění toho, aby eurozóna obnovila svou dynamiku růstu, překonala ve střednědobém až dlouhodobém horizontu silnější tlaky plynoucí mimo jiné ze zhoršující se demografické situace a umožnila transformaci směrem k udržitelné ekonomice, a aby tak eurozóna a její členské státy mohly snáze dosáhnout cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (3) | Začínají se projevovat hospodářské dopady změny klimatu, která je dnes jedním z největších systémových rizik pro světovou ekonomiku, finanční systémy a společnost. Rizika, která pro globální ekonomiku představuje změna klimatu a obecněji zhoršování stavu životního prostředí, jsou stále reálnější a budou mít rozsáhlý dopad, a to i na nejzranitelnější členy naší společnosti. Nebudou-li přijata vhodná opatření, mohlo by to mít nepříznivé důsledky pro odolnost našich ekonomik, naši inkluzivnost a dlouhodobý růstový potenciál. V této souvislosti mají zásadní význam investice a vytváření regulačních a finančních podmínek pro plynulý přechod na udržitelnou ekonomiku. Budou-li problémy v oblasti životního prostředí a klimatu řešeny správným způsobem, budou rovněž příležitostí k revitalizaci evropské ekonomiky směrem k udržitelnému rozvoji. V tomto směru představila Komise Zelenou dohodu pro Evropu jakožto strategii růstu, jež bude zahrnovat návrh prvního evropského právního rámce pro klima, aby byl cíl dosažení klimatické neutrality do roku 2050 zakotven v legislativě. Ekologická transformace bude současně muset zohlednit dopady na různé části společnosti. Investice do usnadnění transformace na udržitelnou ekonomiku budou muset být doprovázeny stanovením ceny uhlíku, vhodnou regulací ve všech odvětvích a investicemi do dovedností a podpory transformace pracovních míst, aby se zajistilo, že z technologické změny budou mít prospěch všichni občané, obzvláště v odvětvích a regionech, které zůstávají v digitální a ekologické transformaci pozadu. |
| --- | --- |

(3)

Začínají se projevovat hospodářské dopady změny klimatu, která je dnes jedním z největších systémových rizik pro světovou ekonomiku, finanční systémy a společnost. Rizika, která pro globální ekonomiku představuje změna klimatu a obecněji zhoršování stavu životního prostředí, jsou stále reálnější a budou mít rozsáhlý dopad, a to i na nejzranitelnější členy naší společnosti. Nebudou-li přijata vhodná opatření, mohlo by to mít nepříznivé důsledky pro odolnost našich ekonomik, naši inkluzivnost a dlouhodobý růstový potenciál. V této souvislosti mají zásadní význam investice a vytváření regulačních a finančních podmínek pro plynulý přechod na udržitelnou ekonomiku. Budou-li problémy v oblasti životního prostředí a klimatu řešeny správným způsobem, budou rovněž příležitostí k revitalizaci evropské ekonomiky směrem k udržitelnému rozvoji. V tomto směru představila Komise Zelenou dohodu pro Evropu jakožto strategii růstu, jež bude zahrnovat návrh prvního evropského právního rámce pro klima, aby byl cíl dosažení klimatické neutrality do roku 2050 zakotven v legislativě. Ekologická transformace bude současně muset zohlednit dopady na různé části společnosti. Investice do usnadnění transformace na udržitelnou ekonomiku budou muset být doprovázeny stanovením ceny uhlíku, vhodnou regulací ve všech odvětvích a investicemi do dovedností a podpory transformace pracovních míst, aby se zajistilo, že z technologické změny budou mít prospěch všichni občané, obzvláště v odvětvích a regionech, které zůstávají v digitální a ekologické transformaci pozadu.

| (4) | Aktivace veřejných a soukromých finančních prostředků pro účely investic do ekologické a digitální transformace může v krátkodobém horizontu pomoci zachovat růst a následně reagovat na dlouhodobé výzvy, před nimiž naše ekonomiky stojí. Digitální revoluce může skýtat příležitosti, pokud jde o produktivitu, růst a vytváření pracovních míst; může však také přinášet obtíže, zejména pro méně kvalifikované pracovníky, kteří postrádají dovednosti nutné pro práci s novými technologiemi. Různě rychlý přechod k digitální ekonomice v členských státech eurozóny by se mohl projevit jako velké riziko pro konvergenci a makroekonomickou stabilitu. Toto riziko by mohly posílit silné aglomerační efekty, ze kterých často profitují velká města, a vývoj typu „vítěz bere všechno“, k němuž v oblasti digitálních technologií často dochází, což může prohlubovat nerovnost a mít nepříznivý dopad na konvergenci. Investice by se měly zaměřovat na generování výzkumu a inovací, ale také na větší šíření inovací v celé ekonomice. |
| --- | --- |

(4)

Aktivace veřejných a soukromých finančních prostředků pro účely investic do ekologické a digitální transformace může v krátkodobém horizontu pomoci zachovat růst a následně reagovat na dlouhodobé výzvy, před nimiž naše ekonomiky stojí. Digitální revoluce může skýtat příležitosti, pokud jde o produktivitu, růst a vytváření pracovních míst; může však také přinášet obtíže, zejména pro méně kvalifikované pracovníky, kteří postrádají dovednosti nutné pro práci s novými technologiemi. Různě rychlý přechod k digitální ekonomice v členských státech eurozóny by se mohl projevit jako velké riziko pro konvergenci a makroekonomickou stabilitu. Toto riziko by mohly posílit silné aglomerační efekty, ze kterých často profitují velká města, a vývoj typu „vítěz bere všechno“, k němuž v oblasti digitálních technologií často dochází, což může prohlubovat nerovnost a mít nepříznivý dopad na konvergenci. Investice by se měly zaměřovat na generování výzkumu a inovací, ale také na větší šíření inovací v celé ekonomice.

| (5) | Koordinovanější investiční strategie spolu s větším reformním úsilím na úrovni eurozóny by měly velký význam pro podporu udržitelného růstu a pro reakci na dlouhodobé výzvy, jako jsou klimatická a technologická transformace. Rozpočtový nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost by členským státům eurozóny poskytoval finanční podporu na provádění návrhů, které by měly ze zásady zahrnovat balíčky reforem a investic. Cílem Fondu InvestEU, jenž bude rovněž přispívat k investičnímu plánu pro udržitelnou Evropu, je aktivizovat další investice na další podporu inovací a vytváření pracovních míst v Unii, mimo jiné financováním udržitelné infrastruktury. Fondy politiky soudržnosti, které sehrávají klíčovou úlohu při podpoře našich regionů a venkovských oblastí, mají roli i v rámci klimatické a technologické transformace, neboť podporují udržitelný rozvoj. Evropská investiční banka již dnes vyčleňuje 25 % svého celkového financování na investice do klimatu a oznámila, že tento podíl hodlá zdvojnásobit. Pro dosažení cílů Unie v oblasti udržitelnosti bude zásadní uskutečnit na celostátní a nižší úrovni investiční projekty, které se budou zabývat přizpůsobením se změně klimatu a zmírňováním jejích důsledků, energetickou transformací, dekarbonizací či oběhovým hospodářstvím. Investice do síťových odvětví a infrastruktury mohou pomoci zvýšit konkurenceschopnost eurozóny a podpořit přechod k udržitelnější dopravě. Investice do nehmotných aktiv, jako jsou výzkum a vývoj, a dovedností mají rovněž klíčový význam pro přípravu eurozóny na budoucí výzvy. |
| --- | --- |

(5)

Koordinovanější investiční strategie spolu s větším reformním úsilím na úrovni eurozóny by měly velký význam pro podporu udržitelného růstu a pro reakci na dlouhodobé výzvy, jako jsou klimatická a technologická transformace. Rozpočtový nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost by členským státům eurozóny poskytoval finanční podporu na provádění návrhů, které by měly ze zásady zahrnovat balíčky reforem a investic. Cílem Fondu InvestEU, jenž bude rovněž přispívat k investičnímu plánu pro udržitelnou Evropu, je aktivizovat další investice na další podporu inovací a vytváření pracovních míst v Unii, mimo jiné financováním udržitelné infrastruktury. Fondy politiky soudržnosti, které sehrávají klíčovou úlohu při podpoře našich regionů a venkovských oblastí, mají roli i v rámci klimatické a technologické transformace, neboť podporují udržitelný rozvoj. Evropská investiční banka již dnes vyčleňuje 25 % svého celkového financování na investice do klimatu a oznámila, že tento podíl hodlá zdvojnásobit. Pro dosažení cílů Unie v oblasti udržitelnosti bude zásadní uskutečnit na celostátní a nižší úrovni investiční projekty, které se budou zabývat přizpůsobením se změně klimatu a zmírňováním jejích důsledků, energetickou transformací, dekarbonizací či oběhovým hospodářstvím. Investice do síťových odvětví a infrastruktury mohou pomoci zvýšit konkurenceschopnost eurozóny a podpořit přechod k udržitelnější dopravě. Investice do nehmotných aktiv, jako jsou výzkum a vývoj, a dovedností mají rovněž klíčový význam pro přípravu eurozóny na budoucí výzvy.

| (6) | Účinky hospodářské expanze minulých let nebyly v jednotlivých členských státech, napříč regiony a členskými státy. Disponibilní příjmy v nedávné době vzrostly, avšak v několika členských státech eurozóny zůstávají pod předkrizovou úrovní. Počet osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením ve většině členských států klesá: nyní jich je o 5 milionů méně než v roce 2012, kdy stav kulminoval, nicméně v eurozóně zůstává tento ukazatel stále nad hodnotami z roku 2008. Po období větší divergence se některé členské státy v několika málo posledních letech přiblížily státům s nejvyšším HDP na obyvatele. V posledním desetiletí se však pomalu zvyšoval podíl příjmů v držení osob s nejvyššími příjmy a mezi členskými státy panují velké rozdíly. Aby se podpořila vzestupná konvergence v rámci členských států a mezi nimi, je důležité prosazovat politiky zacílené na zvyšování efektivity i spravedlnosti, v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN. Takové politiky vedou k lepším makroekonomickým výsledkům a k rovnoměrnějšímu rozdělení přínosů v rámci celé společnosti, což rovněž pomáhá zlepšit soudržnost eurozóny. |
| --- | --- |

(6)

Účinky hospodářské expanze minulých let nebyly v jednotlivých členských státech, napříč regiony a členskými státy. Disponibilní příjmy v nedávné době vzrostly, avšak v několika členských státech eurozóny zůstávají pod předkrizovou úrovní. Počet osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením ve většině členských států klesá: nyní jich je o 5 milionů méně než v roce 2012, kdy stav kulminoval, nicméně v eurozóně zůstává tento ukazatel stále nad hodnotami z roku 2008. Po období větší divergence se některé členské státy v několika málo posledních letech přiblížily státům s nejvyšším HDP na obyvatele. V posledním desetiletí se však pomalu zvyšoval podíl příjmů v držení osob s nejvyššími příjmy a mezi členskými státy panují velké rozdíly. Aby se podpořila vzestupná konvergence v rámci členských států a mezi nimi, je důležité prosazovat politiky zacílené na zvyšování efektivity i spravedlnosti, v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN. Takové politiky vedou k lepším makroekonomickým výsledkům a k rovnoměrnějšímu rozdělení přínosů v rámci celé společnosti, což rovněž pomáhá zlepšit soudržnost eurozóny.

| (7) | Soudržnost a vyváženost makroekonomických opatření v eurozóně, včetně měnové, fiskální a strukturální politiky, mají klíčový význam pro zajištění solidního, inkluzivního a udržitelného hospodářského růstu a pro účinnou reakci na přetrvávající nízkou inflaci, zhoršující se výhled a rizika pro dlouhodobý růst. Evropská centrální banka udržuje akomodativní měnovou politiku, aby se inflace přiblížila střednědobému cíli a zároveň byl podporován růst a tvorba pracovních míst. Orientaci měnové politiky musí doplňovat fiskální politika, stejně jako strukturální reformy v různých odvětvích, včetně těch, jež jsou nezbytné pro dokončení struktury hospodářské a měnové unie (HMU). |
| --- | --- |

(7)

Soudržnost a vyváženost makroekonomických opatření v eurozóně, včetně měnové, fiskální a strukturální politiky, mají klíčový význam pro zajištění solidního, inkluzivního a udržitelného hospodářského růstu a pro účinnou reakci na přetrvávající nízkou inflaci, zhoršující se výhled a rizika pro dlouhodobý růst. Evropská centrální banka udržuje akomodativní měnovou politiku, aby se inflace přiblížila střednědobému cíli a zároveň byl podporován růst a tvorba pracovních míst. Orientaci měnové politiky musí doplňovat fiskální politika, stejně jako strukturální reformy v různých odvětvích, včetně těch, jež jsou nezbytné pro dokončení struktury hospodářské a měnové unie (HMU).

| (8) | Koordinace vnitrostátních fiskálních politik za plného dodržování Paktu o stabilitě a růstu a s ohledem na dostupný fiskální prostor a účinky vzájemného působení mezi členskými státy podporuje řádné fungování HMU. Očekává se, že orientace fiskální politiky v eurozóně bude v letech 2020 a 2021 obecně neutrální až mírně expanzivní. Vnitrostátní fiskální politiky jsou stále nedostatečně diferencované. Pokud by členské státy s vysokým veřejným dluhem prováděly obezřetné fiskální politiky, získalo by veřejné zadlužení sestupnou tendenci, snížila by se zranitelnost vůči otřesům a bylo by umožněno plné fungování automatických stabilizátorů v případě hospodářského útlumu. Na druhé straně další zvýšení investic a jiných produktivních výdajů v členských státech s příznivou rozpočtovou situací by podpořilo růst v krátkodobém a střednědobém horizontu a zároveň by pomohlo obnovit rovnováhu v ekonomice eurozóny. Pokud by se naplnila rizika nepříznivého vývoje, měla by být reakce fiskálních politik diferencovaná, přičemž celkově by se mělo usilovat o přístup poskytující větší podporu, avšak při zajištění plného dodržování Paktu o stabilitě a růstu. Je třeba v maximální míře zohledňovat konkrétní situaci v jednotlivých zemích a zabránit procykličnosti. Členské státy by měly být připraveny koordinovat politiky v rámci Euroskupiny. |
| --- | --- |

(8)

Koordinace vnitrostátních fiskálních politik za plného dodržování Paktu o stabilitě a růstu a s ohledem na dostupný fiskální prostor a účinky vzájemného působení mezi členskými státy podporuje řádné fungování HMU. Očekává se, že orientace fiskální politiky v eurozóně bude v letech 2020 a 2021 obecně neutrální až mírně expanzivní. Vnitrostátní fiskální politiky jsou stále nedostatečně diferencované. Pokud by členské státy s vysokým veřejným dluhem prováděly obezřetné fiskální politiky, získalo by veřejné zadlužení sestupnou tendenci, snížila by se zranitelnost vůči otřesům a bylo by umožněno plné fungování automatických stabilizátorů v případě hospodářského útlumu. Na druhé straně další zvýšení investic a jiných produktivních výdajů v členských státech s příznivou rozpočtovou situací by podpořilo růst v krátkodobém a střednědobém horizontu a zároveň by pomohlo obnovit rovnováhu v ekonomice eurozóny. Pokud by se naplnila rizika nepříznivého vývoje, měla by být reakce fiskálních politik diferencovaná, přičemž celkově by se mělo usilovat o přístup poskytující větší podporu, avšak při zajištění plného dodržování Paktu o stabilitě a růstu. Je třeba v maximální míře zohledňovat konkrétní situaci v jednotlivých zemích a zabránit procykličnosti. Členské státy by měly být připraveny koordinovat politiky v rámci Euroskupiny.

| (9) | Pro zlepšení fiskální udržitelnosti, posílení růstového potenciálu a navození podmínek pro účinné proticyklické fiskální politiky v případě útlumu mají nadále zásadní význam fiskální strukturální reformy. Dobře fungující vnitrostátní fiskální rámce spolu s pravidelným a důkladným přezkumem výdajů a účinným a transparentním zadáváním veřejných zakázek mohou zvýšit efektivitu a účinnost veřejných výdajů a zlepšit věrohodnost a kvalitu fiskálních politik. Pokud by se zdokonalila skladba vnitrostátních rozpočtů na straně příjmů i výdajů, včetně přesunu zdrojů směrem k veřejným investicím v rámci kvalitně koncipovaných investičních strategií a rozvoje nástrojů pro sestavování rozpočtů zohledňující environmentální aspekty, zvýšil by se růstový dopad veřejných rozpočtů, zlepšila by se produktivita a začaly by se řešit naléhavé dlouhodobé úkoly související s přechodem na ekologické a digitální ekonomiky. Základem pro vytvoření efektivnějších a spravedlivějších daňových systémů je zjednodušit je a modernizovat a zabránit daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, především opatřeními proti agresivnímu daňovému plánování, a to s ohledem na probíhající diskuse v inkluzivním rámci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) o zbývajících tématech eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS). Lehkost, s níž se mohou mobilní prostředky pohybovat v rámci eurozóny, patří k základům vnitřního trhu, ale také rozšiřuje prostor pro daňovou soutěž. Koordinace mezi členskými státy má tudíž zásadní význam, aby se řešilo přesouvání zisku i škodlivé daňové praktiky a zabránilo se obecně „závodům“ o co nejnižší zdanění právnických osob.
  V této snaze by mohla mít velký význam práce usilující o dosažení dohody na společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob a také o dosažení dohody v inkluzivním rámci OECD o zbývajících tématech BEPS s cílem přehodnotit alokaci zisků mezi zeměmi a zajistit minimální účinné zdanění. Daňová zátěž v eurozóně je relativně vysoká a vychýlená směrem ke zdanění práce, zatímco majetkové či ekologické daně představují velmi malý podíl daňových příjmů. Majetkové a ekologické daně však mohou být méně škodlivé pro růst a pro nabídku práce a poptávku po ní. Větší využívání ekologických daní může přispět k udržitelnému růstu tím, že bude motivovat spotřebitele i výrobce k ekologičtějšímu chování. Zdanění by mělo lépe zohledňovat klimatický rozměr a konzistentněji reagovat na emise a únik uhlíku. Účinnost těchto opatření by dále zvýšila podpora koordinovaného postupu na celosvětové úrovni. Aby se usnadnila transformace na ekologickou ekonomiku, bude proto navržena podpora navrhování rozpočtových politik přispívajících k environmentálním závazkům a přezkum směrnice Rady 2003/96/ES (4), jakož i s pravidly Světové obchodní organizace (WTO) slučitelný mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, bude-li třeba, aby se zamezilo úniku uhlíku. |
| --- | --- |

(9)

Pro zlepšení fiskální udržitelnosti, posílení růstového potenciálu a navození podmínek pro účinné proticyklické fiskální politiky v případě útlumu mají nadále zásadní význam fiskální strukturální reformy. Dobře fungující vnitrostátní fiskální rámce spolu s pravidelným a důkladným přezkumem výdajů a účinným a transparentním zadáváním veřejných zakázek mohou zvýšit efektivitu a účinnost veřejných výdajů a zlepšit věrohodnost a kvalitu fiskálních politik. Pokud by se zdokonalila skladba vnitrostátních rozpočtů na straně příjmů i výdajů, včetně přesunu zdrojů směrem k veřejným investicím v rámci kvalitně koncipovaných investičních strategií a rozvoje nástrojů pro sestavování rozpočtů zohledňující environmentální aspekty, zvýšil by se růstový dopad veřejných rozpočtů, zlepšila by se produktivita a začaly by se řešit naléhavé dlouhodobé úkoly související s přechodem na ekologické a digitální ekonomiky. Základem pro vytvoření efektivnějších a spravedlivějších daňových systémů je zjednodušit je a modernizovat a zabránit daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, především opatřeními proti agresivnímu daňovému plánování, a to s ohledem na probíhající diskuse v inkluzivním rámci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) o zbývajících tématech eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS). Lehkost, s níž se mohou mobilní prostředky pohybovat v rámci eurozóny, patří k základům vnitřního trhu, ale také rozšiřuje prostor pro daňovou soutěž. Koordinace mezi členskými státy má tudíž zásadní význam, aby se řešilo přesouvání zisku i škodlivé daňové praktiky a zabránilo se obecně „závodům“ o co nejnižší zdanění právnických osob.

V této snaze by mohla mít velký význam práce usilující o dosažení dohody na společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob a také o dosažení dohody v inkluzivním rámci OECD o zbývajících tématech BEPS s cílem přehodnotit alokaci zisků mezi zeměmi a zajistit minimální účinné zdanění. Daňová zátěž v eurozóně je relativně vysoká a vychýlená směrem ke zdanění práce, zatímco majetkové či ekologické daně představují velmi malý podíl daňových příjmů. Majetkové a ekologické daně však mohou být méně škodlivé pro růst a pro nabídku práce a poptávku po ní. Větší využívání ekologických daní může přispět k udržitelnému růstu tím, že bude motivovat spotřebitele i výrobce k ekologičtějšímu chování. Zdanění by mělo lépe zohledňovat klimatický rozměr a konzistentněji reagovat na emise a únik uhlíku. Účinnost těchto opatření by dále zvýšila podpora koordinovaného postupu na celosvětové úrovni. Aby se usnadnila transformace na ekologickou ekonomiku, bude proto navržena podpora navrhování rozpočtových politik přispívajících k environmentálním závazkům a přezkum směrnice Rady 2003/96/ES (4), jakož i s pravidly Světové obchodní organizace (WTO) slučitelný mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, bude-li třeba, aby se zamezilo úniku uhlíku.

| (10) | Pro odolnost členských států eurozóny jsou důležité strukturální a institucionální reformy, které zvyšují hospodářskou soutěž na trzích zboží a služeb, prosazují efektivní využívání zdrojů a zlepšují podnikatelské prostředí a kvalitu veřejné správy včetně účinnosti justičních systémů. Odolné ekonomické struktury a vhodné politiky brání tomu, aby otřesy měly značné a dlouhotrvající dopady na příjmy a nabídku práce, a mohou usnadnit fungování fiskální a měnové politiky a omezovat divergenci (zejména v době útlumu), čímž navozují příznivější podmínky pro udržitelný a inkluzivní růst. Lepší koordinace a provádění strukturálních reforem, zejména těch, které jsou uvedeny v doporučeních pro jednotlivé země, může pozitivně ovlivnit situaci v jiných členských státech. Vnitrostátní rady pro produktivitu mohou v tomto ohledu hrát důležitou roli při zvyšování akceptace reforem a zlepšování jejich implementace. Reformy jsou rovněž třeba k řešení naléhavých dlouhodobých výzev, jako je klimatická a technologická transformace. Růst produktivity může být podpořen také prohloubením integrace jednotného trhu, jenž se projevil jako významný motor růstu a konvergence mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(10)

Pro odolnost členských států eurozóny jsou důležité strukturální a institucionální reformy, které zvyšují hospodářskou soutěž na trzích zboží a služeb, prosazují efektivní využívání zdrojů a zlepšují podnikatelské prostředí a kvalitu veřejné správy včetně účinnosti justičních systémů. Odolné ekonomické struktury a vhodné politiky brání tomu, aby otřesy měly značné a dlouhotrvající dopady na příjmy a nabídku práce, a mohou usnadnit fungování fiskální a měnové politiky a omezovat divergenci (zejména v době útlumu), čímž navozují příznivější podmínky pro udržitelný a inkluzivní růst. Lepší koordinace a provádění strukturálních reforem, zejména těch, které jsou uvedeny v doporučeních pro jednotlivé země, může pozitivně ovlivnit situaci v jiných členských státech. Vnitrostátní rady pro produktivitu mohou v tomto ohledu hrát důležitou roli při zvyšování akceptace reforem a zlepšování jejich implementace. Reformy jsou rovněž třeba k řešení naléhavých dlouhodobých výzev, jako je klimatická a technologická transformace. Růst produktivity může být podpořen také prohloubením integrace jednotného trhu, jenž se projevil jako významný motor růstu a konvergence mezi členskými státy.

| (11) | Evropský pilíř sociálních práv stanoví 20 zásad, které mají zlepšit rovnost příležitostí a přístup na trh práce a zajistit spravedlivé pracovní podmínky, sociální ochranu a začlenění. Je navržen jako kompas, jenž propaguje vzestupnou konvergenci směrem k lepším pracovním a životním podmínkám. Silnější a inkluzivnější ekonomiky a společnosti mohou následně podpořit odolnost Unie a eurozóny. Důležitými aspekty spravedlivé transformace na ekologickou a digitální ekonomiku jsou také reformy a investice, pokud jde o dovednosti, profesní přechody a účinnější sociální ochranu. Plná realizace Evropského pilíře sociálních práv na všech úrovních s náležitým ohledem na příslušné pravomoci bude mít zásadní význam pro podporu vzestupné konvergence. |
| --- | --- |

(11)

Evropský pilíř sociálních práv stanoví 20 zásad, které mají zlepšit rovnost příležitostí a přístup na trh práce a zajistit spravedlivé pracovní podmínky, sociální ochranu a začlenění. Je navržen jako kompas, jenž propaguje vzestupnou konvergenci směrem k lepším pracovním a životním podmínkám. Silnější a inkluzivnější ekonomiky a společnosti mohou následně podpořit odolnost Unie a eurozóny. Důležitými aspekty spravedlivé transformace na ekologickou a digitální ekonomiku jsou také reformy a investice, pokud jde o dovednosti, profesní přechody a účinnější sociální ochranu. Plná realizace Evropského pilíře sociálních práv na všech úrovních s náležitým ohledem na příslušné pravomoci bude mít zásadní význam pro podporu vzestupné konvergence.

| (12) | Reformy, které zvyšují účast na trhu práce, řeší nezaměstnanost mladých lidí a dlouhodobou nezaměstnanost, podporují vytváření kvalitních pracovních míst a úspěšné profesní přechody, snižují segmentaci a propagují sociální dialog, mohou pomoci posílit inkluzivní růst, zvýšit hospodářskou odolnost, zlepšit automatickou stabilizaci, snížit nerovnost a řešit chudobu a sociální vyloučení. Individualizovaná podpora při profesních přechodech, odborná příprava a rekvalifikace jsou klíčovými faktory, které uchazečům o zaměstnání pomáhají najít si v přiměřené době opět práci. Aktivní politiky na trhu práce by měly být dobře integrovány se sociálními politikami a měly by prosazovat aktivní začleňování na trhu práce a ve společnosti. Celoživotní přístup ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě vyžaduje adekvátní investice, aby se zdokonalil lidský kapitál a dovednosti a to rovněž s ohledem na digitální a ekologickou transformaci. Výše uvedené přispívá ke zlepšení zaměstnatelnosti a ke zvýšení produktivity, inovační kapacity a mezd ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, a posiluje tak odolnost eurozóny. Právní předpisy na ochranu zaměstnanosti musí všem pracujícím zaručovat spravedlivé a důstojné pracovní podmínky, zejména pokud jde o atypické formy zaměstnávání, které se v poslední době objevují a které vytváří nové příležitosti, ale i problémy co do jistoty zaměstnání a sociální ochrany. K zajištění odpovídající výše příjmů a dostupnosti kvalitních služeb jsou zásadní také účinné a udržitelné systémy sociální ochrany.
  Penzijní reformy a opatření prosazující rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem mohou významně podporovat účast na trhu práce, a zajišťovat tak dlouhodobou udržitelnost evropských systémů sociálního zabezpečení. Bylo by užitečné, kdyby došlo k přesunu od zdanění práce zejména v případě osob s nízkými příjmy a druhých výdělečně činných osob v domácnosti. Zásadní význam pro větší akceptaci pracovněprávních, sociálních a hospodářských reforem a pro podporu jejich provádění má zapojení sociálních partnerů. Stejně tak je prospěšné zapojení organizací občanské společnosti. Je důležité, aby kolektivní smlouvy přispívaly k cílům doporučení uvedených v bodech 1 až 5 níže, a to při plném respektování autonomie sociálních partnerů. |
| --- | --- |

(12)

Reformy, které zvyšují účast na trhu práce, řeší nezaměstnanost mladých lidí a dlouhodobou nezaměstnanost, podporují vytváření kvalitních pracovních míst a úspěšné profesní přechody, snižují segmentaci a propagují sociální dialog, mohou pomoci posílit inkluzivní růst, zvýšit hospodářskou odolnost, zlepšit automatickou stabilizaci, snížit nerovnost a řešit chudobu a sociální vyloučení. Individualizovaná podpora při profesních přechodech, odborná příprava a rekvalifikace jsou klíčovými faktory, které uchazečům o zaměstnání pomáhají najít si v přiměřené době opět práci. Aktivní politiky na trhu práce by měly být dobře integrovány se sociálními politikami a měly by prosazovat aktivní začleňování na trhu práce a ve společnosti. Celoživotní přístup ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě vyžaduje adekvátní investice, aby se zdokonalil lidský kapitál a dovednosti a to rovněž s ohledem na digitální a ekologickou transformaci. Výše uvedené přispívá ke zlepšení zaměstnatelnosti a ke zvýšení produktivity, inovační kapacity a mezd ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, a posiluje tak odolnost eurozóny. Právní předpisy na ochranu zaměstnanosti musí všem pracujícím zaručovat spravedlivé a důstojné pracovní podmínky, zejména pokud jde o atypické formy zaměstnávání, které se v poslední době objevují a které vytváří nové příležitosti, ale i problémy co do jistoty zaměstnání a sociální ochrany. K zajištění odpovídající výše příjmů a dostupnosti kvalitních služeb jsou zásadní také účinné a udržitelné systémy sociální ochrany.

Penzijní reformy a opatření prosazující rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem mohou významně podporovat účast na trhu práce, a zajišťovat tak dlouhodobou udržitelnost evropských systémů sociálního zabezpečení. Bylo by užitečné, kdyby došlo k přesunu od zdanění práce zejména v případě osob s nízkými příjmy a druhých výdělečně činných osob v domácnosti. Zásadní význam pro větší akceptaci pracovněprávních, sociálních a hospodářských reforem a pro podporu jejich provádění má zapojení sociálních partnerů. Stejně tak je prospěšné zapojení organizací občanské společnosti. Je důležité, aby kolektivní smlouvy přispívaly k cílům doporučení uvedených v bodech 1 až 5 níže, a to při plném respektování autonomie sociálních partnerů.

| (13) | Odolnost finančního sektoru eurozóny od krize vzrostla, přetrvávající zranitelnost je však třeba řešit. Zdrojem rizika může být vysoké zadlužení podniků a domácností, k němuž v mnoha vnitrostátních daňových systémech přispívá daňové zvýhodnění dluhu. Nutnost přizpůsobit modely podnikání bank, nízké úrokové sazby a rostoucí konkurence jiných forem financování nadále vyvíjejí tlak na ziskovost bank. Dochází k soustavnému pokroku při snižování rizik, zejména pokud jde o snižování objemu úvěrů se selháním. Nicméně tam, kde poměr úvěrů se selháním zůstává na vysoké úrovni, je nutné další vytrvalé úsilí a všechny členské státy by měly zavést vhodná opatření, jež zamezí nárůstu takových úvěrů. Komise představila v březnu 2018 balíček opatření ke snížení rizik, aby se usnadnilo vypořádávání dosavadních úvěrů se selháním a zároveň se zabránilo jejich nárůstu v budoucnu. V rámci legislativních opatření týkajících se úvěrů se selháním bylo v dubnu 2019 přijato nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/630 (5), které zavedlo „povinné obezřetnostní jištění“ s cílem zabránit riziku nedostatečné tvorby opravných položek a rezerv pro budoucí úvěry tohoto typu; v řešení tohoto problému je třeba pokročit, zejména pokud jde o návrh směrnice o sekundárních trzích s úvěry se selháním.
  Pokroku již bylo dosaženo při zlepšování stávajícího rámce týkajícího se boje proti praní peněz. Nicméně jak upozorňuje zpráva Komise z července 2019, Unie potřebuje zaujmout k boji proti praní peněz a financování terorismu komplexnější přístup, aby byly řešeny zjištěné strukturální nedostatky. K tomu je nutné zejména zvážit způsoby, jak prostřednictvím opatření na úrovni Unie zvýšit harmonizaci, zlepšit dohled nad pravidly i jejich prosazování. |
| --- | --- |

(13)

Odolnost finančního sektoru eurozóny od krize vzrostla, přetrvávající zranitelnost je však třeba řešit. Zdrojem rizika může být vysoké zadlužení podniků a domácností, k němuž v mnoha vnitrostátních daňových systémech přispívá daňové zvýhodnění dluhu. Nutnost přizpůsobit modely podnikání bank, nízké úrokové sazby a rostoucí konkurence jiných forem financování nadále vyvíjejí tlak na ziskovost bank. Dochází k soustavnému pokroku při snižování rizik, zejména pokud jde o snižování objemu úvěrů se selháním. Nicméně tam, kde poměr úvěrů se selháním zůstává na vysoké úrovni, je nutné další vytrvalé úsilí a všechny členské státy by měly zavést vhodná opatření, jež zamezí nárůstu takových úvěrů. Komise představila v březnu 2018 balíček opatření ke snížení rizik, aby se usnadnilo vypořádávání dosavadních úvěrů se selháním a zároveň se zabránilo jejich nárůstu v budoucnu. V rámci legislativních opatření týkajících se úvěrů se selháním bylo v dubnu 2019 přijato nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/630 (5), které zavedlo „povinné obezřetnostní jištění“ s cílem zabránit riziku nedostatečné tvorby opravných položek a rezerv pro budoucí úvěry tohoto typu; v řešení tohoto problému je třeba pokročit, zejména pokud jde o návrh směrnice o sekundárních trzích s úvěry se selháním.

Pokroku již bylo dosaženo při zlepšování stávajícího rámce týkajícího se boje proti praní peněz. Nicméně jak upozorňuje zpráva Komise z července 2019, Unie potřebuje zaujmout k boji proti praní peněz a financování terorismu komplexnější přístup, aby byly řešeny zjištěné strukturální nedostatky. K tomu je nutné zejména zvážit způsoby, jak prostřednictvím opatření na úrovni Unie zvýšit harmonizaci, zlepšit dohled nad pravidly i jejich prosazování.

| (14) | Posilování bankovní unie je jednou z prioritních činností od roku 2013, přičemž cílem je zajistit finanční stabilitu, omezit roztříštěnost finančních trhů a chránit poskytování úvěrů ekonomice v dobách krize. Tento proces nadále postupuje vpřed, mimo jiné prostřednictvím dohody o právním rámci Evropského mechanismu stability (ESM) ohledně společného jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí, avšak je nezbytné další posílení. V této souvislosti eurosummit pověřil Euroskupinu, aby s výhradou dokončení vnitrostátních postupů pokračovala v práci na balíčku reforem ESM a aby nadále pracovala na všech prvcích dalšího posilování bankovní unie, a to na základě konsensu. Byla zřízena pracovní skupina na vysoké úrovni, aby pracovala na plánu pro zahájení politických jednání o evropském systému pojištění vkladů (EDIS). Je důležité se posunout vpřed, aby bylo možné těžit z výhod bankovní unie, pokud jde o soukromé sdílení rizik, finanční stabilitu a hospodářský růst, a zároveň omezit příležitosti k arbitráži mezi členskými státy. V konečném důsledku by takový posun měl zajistit Evropě finanční a ekonomickou svrchovanost. K tomu je nezbytné, aby se neprodleně pokračovalo v práci na všech prvcích, včetně těch, kterými se zabývala Pracovní skupina na vysoké úrovni pro evropský systém pojištění vkladů, a se stejnou mírou ambicí. Je třeba dokončit práci na balíčku reforem ESM, včetně zavedení mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí. Mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí by měl být uveden v činnost, a to i dříve za podmínky, že bude dosaženo dostatečného pokroku ve snižování rizik.
  Je třeba dále pracovat na řešeních pro překonání omezení ve stávajícím systému pro zajišťování likvidity při řešení krize bank. Komise také přijala veškerá opatření oznámená v souvislosti s akčním plánem unie kapitálových trhů z roku 2015. Vzniku unie kapitálových trhů však brání přetrvávající právní, daňové a regulační překážky, na jejichž překonání je třeba se znovu intenzivně zaměřit, zejména pokud jde o pravidla týkající se přístupu k financování a některých rozdílů v insolvenčních a daňových předpisech; obnoveného úsilí je rovněž zapotřebí k dosažení vysokých, účinných a konvergujících standardů v oblasti dohledu. |
| --- | --- |

(14)

Posilování bankovní unie je jednou z prioritních činností od roku 2013, přičemž cílem je zajistit finanční stabilitu, omezit roztříštěnost finančních trhů a chránit poskytování úvěrů ekonomice v dobách krize. Tento proces nadále postupuje vpřed, mimo jiné prostřednictvím dohody o právním rámci Evropského mechanismu stability (ESM) ohledně společného jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí, avšak je nezbytné další posílení. V této souvislosti eurosummit pověřil Euroskupinu, aby s výhradou dokončení vnitrostátních postupů pokračovala v práci na balíčku reforem ESM a aby nadále pracovala na všech prvcích dalšího posilování bankovní unie, a to na základě konsensu. Byla zřízena pracovní skupina na vysoké úrovni, aby pracovala na plánu pro zahájení politických jednání o evropském systému pojištění vkladů (EDIS). Je důležité se posunout vpřed, aby bylo možné těžit z výhod bankovní unie, pokud jde o soukromé sdílení rizik, finanční stabilitu a hospodářský růst, a zároveň omezit příležitosti k arbitráži mezi členskými státy. V konečném důsledku by takový posun měl zajistit Evropě finanční a ekonomickou svrchovanost. K tomu je nezbytné, aby se neprodleně pokračovalo v práci na všech prvcích, včetně těch, kterými se zabývala Pracovní skupina na vysoké úrovni pro evropský systém pojištění vkladů, a se stejnou mírou ambicí. Je třeba dokončit práci na balíčku reforem ESM, včetně zavedení mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí. Mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí by měl být uveden v činnost, a to i dříve za podmínky, že bude dosaženo dostatečného pokroku ve snižování rizik.

Je třeba dále pracovat na řešeních pro překonání omezení ve stávajícím systému pro zajišťování likvidity při řešení krize bank. Komise také přijala veškerá opatření oznámená v souvislosti s akčním plánem unie kapitálových trhů z roku 2015. Vzniku unie kapitálových trhů však brání přetrvávající právní, daňové a regulační překážky, na jejichž překonání je třeba se znovu intenzivně zaměřit, zejména pokud jde o pravidla týkající se přístupu k financování a některých rozdílů v insolvenčních a daňových předpisech; obnoveného úsilí je rovněž zapotřebí k dosažení vysokých, účinných a konvergujících standardů v oblasti dohledu.

| (15) | Posílení struktury HMU vyžaduje, aby byla prioritně uskutečněna opatření uvedená v prohlášení eurosummitu ze dne 13. prosince 2019 a současně probíhaly diskuse o dalších aspektech. Sdělení s názvem „Prohloubení evropské hospodářské a měnové unie: zhodnocení čtyři roky po zprávě pěti předsedů“, vydané dne 12. června 2019, popisuje situaci a nastiňuje názor Komise na to, na které oblasti by se v krátkodobém a střednědobém horizontu mělo soustředit reformní úsilí. Určitý pokrok nastal ve vztahu k hospodářské unii, kde bylo dosaženo politické dohody o prvcích rozpočtového nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost pro eurozónu. S výhradou dokončení vnitrostátních postupů bylo dosaženo principiální dohody o dalším rozvoji ESM a revizi jeho smlouvy. V Radě však nebylo dosaženo konsensu o funkci fiskální stabilizace v eurozóně ani o reformě správy eurozóny. |
| --- | --- |

(15)

Posílení struktury HMU vyžaduje, aby byla prioritně uskutečněna opatření uvedená v prohlášení eurosummitu ze dne 13. prosince 2019 a současně probíhaly diskuse o dalších aspektech. Sdělení s názvem „Prohloubení evropské hospodářské a měnové unie: zhodnocení čtyři roky po zprávě pěti předsedů“, vydané dne 12. června 2019, popisuje situaci a nastiňuje názor Komise na to, na které oblasti by se v krátkodobém a střednědobém horizontu mělo soustředit reformní úsilí. Určitý pokrok nastal ve vztahu k hospodářské unii, kde bylo dosaženo politické dohody o prvcích rozpočtového nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost pro eurozónu. S výhradou dokončení vnitrostátních postupů bylo dosaženo principiální dohody o dalším rozvoji ESM a revizi jeho smlouvy. V Radě však nebylo dosaženo konsensu o funkci fiskální stabilizace v eurozóně ani o reformě správy eurozóny.

| (16) | Prohloubení HMU by vedlo k lepším makroekonomickým výsledkům. Nedokončená HMU brání finanční integraci. To omezuje příležitosti k financování velmi potřebných investic na podporu inkluzivní, produktivní, udržitelné a stabilní ekonomiky. Nedokončená HMU rovněž ztěžuje bezproblémovou transmisi měnové politiky v rámci eurozóny a omezuje schopnost Evropy určovat směřování své ekonomiky. Centrální funkce fiskální stabilizace by, pokud by o ní bylo dosaženo dohody, doplnila schopnost členských států eurozóny provádět proticyklickou fiskální politiku. Rada bere na vědomí, že má Komise v úmyslu navrhnout evropský systém zajištění dávek v nezaměstnanosti, který by měl občany lépe chránit v době hospodářských otřesů. Posílení HMU má spolu se zdravými politikami na vnitrostátní i evropské úrovni zásadní význam pro posílení vlivu Evropy ve světě, pro rozvoj mezinárodní úlohy eura a pro přispívání k otevřené multilaterální globální ekonomice založené na pravidlech. Je důležité, aby diskuse nadále probíhaly otevřeně a transparentně vůči členským státům, které stojí mimo eurozónu, při plném respektování vnitřního trhu Unie. |
| --- | --- |

(16)

Prohloubení HMU by vedlo k lepším makroekonomickým výsledkům. Nedokončená HMU brání finanční integraci. To omezuje příležitosti k financování velmi potřebných investic na podporu inkluzivní, produktivní, udržitelné a stabilní ekonomiky. Nedokončená HMU rovněž ztěžuje bezproblémovou transmisi měnové politiky v rámci eurozóny a omezuje schopnost Evropy určovat směřování své ekonomiky. Centrální funkce fiskální stabilizace by, pokud by o ní bylo dosaženo dohody, doplnila schopnost členských států eurozóny provádět proticyklickou fiskální politiku. Rada bere na vědomí, že má Komise v úmyslu navrhnout evropský systém zajištění dávek v nezaměstnanosti, který by měl občany lépe chránit v době hospodářských otřesů. Posílení HMU má spolu se zdravými politikami na vnitrostátní i evropské úrovni zásadní význam pro posílení vlivu Evropy ve světě, pro rozvoj mezinárodní úlohy eura a pro přispívání k otevřené multilaterální globální ekonomice založené na pravidlech. Je důležité, aby diskuse nadále probíhaly otevřeně a transparentně vůči členským státům, které stojí mimo eurozónu, při plném respektování vnitřního trhu Unie.

| (17) | Ohledně aspektů tohoto doporučení týkajících se zaměstnanosti a sociální oblasti byl konzultován Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu, |
| --- | --- |

(17)

Ohledně aspektů tohoto doporučení týkajících se zaměstnanosti a sociální oblasti byl konzultován Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu,

DOPORUČUJE členským státům eurozóny učinit v období 2020–2021 samostatně i kolektivně v rámci Euroskupiny následující:

| 1. | V členských státech eurozóny se schodkem běžného účtu nebo vysokým vnějším dluhem provádět reformy za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a snížení vnějšího dluhu. V členských státech eurozóny s vysokým přebytkem běžného účtu posilovat podmínky, jež podporují růst mezd, při respektování úlohy sociálních partnerů, a zavést opatření na podporu veřejných i soukromých investic. Ve všech členských státech podporovat produktivitu zlepšováním podnikatelského prostředí a kvality institucí a zvyšovat odolnost zlepšováním způsobu, jakým fungují trhy se zbožím a službami, obzvláště prohloubením jednotného trhu. Podporovat spravedlivou a inkluzivní transformaci na konkurenceschopnou ekologickou a digitální ekonomiku prostřednictvím hmotných a nehmotných investic, a to jak veřejných, tak soukromých. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Při provádění politik za plného respektování Paktu o stabilitě a růstu podporovat veřejné a soukromé investice a zlepšit kvalitu a složení veřejných financí. V členských státech s vysokým veřejným zadlužením provádět obezřetné politiky, aby veřejné zadlužení věrohodně získalo udržitelnou sestupnou tendenci. V členských státech s příznivou fiskální pozicí využít této pozice k dalšímu posílení vysoce kvalitních investic, a to při zachování dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Pokud by se naplnila rizika nepříznivého vývoje, měla by být reakce fiskálních politik diferencovaná, přičemž celkově by se mělo usilovat o přístup poskytující větší podporu, avšak při zajištění plného dodržování Paktu o stabilitě a růstu. Je třeba v maximální míře zohledňovat konkrétní situaci v jednotlivých zemích a zabránit procykličnosti. Členské státy by měly být připraveny koordinovat politiky v rámci Euroskupiny. Zvýšit účinnost vnitrostátních fiskálních rámců a kvalitu veřejných financí a přijmout prorůstová daňová opatření a další relevantní rozpočtová opatření, jež podporují udržitelnou a inkluzivní ekonomiku. Podporovat a provádět opatření Unie zaměřená na boj proti agresivnímu daňovému plánování a na předcházení „závodům“ o co nejnižší zdanění právnických osob. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Posilovat systémy vzdělávání a odborné přípravy a investice do dovedností. Zvýšit účinnost aktivních politik na trhu práce, které podporují začlenění na trhu práce a úspěšné profesní přechody, mimo jiné na více digitálních a ekologických pracovních míst. Podporovat účast na trhu práce, včetně účasti žen a zranitelných skupin, a přesunout zdanění směrem od práce, zejména v případě osob s nízkými příjmy a druhých výdělečně činných osob v domácnosti. Podporovat vytváření kvalitních pracovních míst a spravedlivé pracovní podmínky, prosazovat rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a řešit segmentaci trhu práce. Zlepšit přístup k adekvátním a udržitelným systémům sociální ochrany. Zvyšovat účinnost sociálního dialogu a podporovat kolektivní vyjednávání. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Navázat na prohlášení eurosummitu z 13. prosince 2019 ve snaze dále posílit bankovní unii za účelem jejího dokončení, a to neprodleným pokračováním v práci na všech prvcích, včetně těch, kterými se zabývala Pracovní skupina na vysoké úrovni pro evropský systém pojištění vkladů, a se stejnou mírou ambicí. Dokončit práci na balíčku reforem ESM, včetně zavedení mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí. Uvést mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí v činnost, a to i dříve za podmínky, že bude dosaženo dostatečného pokroku ve snižování rizik. Dále pracovat na řešeních pro překonání omezení ve stávajícím systému pro zajišťování likvidity na řešení krize bank. Posílit evropský regulační a dohledový rámec, mimo jiné zajištěním důsledného a účinného vymáhání předpisů pro boj proti praní peněz a dohledu nad nimi. Prosazovat řízené snižování zadluženosti v případě vysoké úrovně soukromého dluhu, mimo jiné omezením daňového zvýhodnění dluhu. Nadále umožňovat rychlé snižování objemu úvěrů se selháním v držení bank v eurozóně a předcházet nárůstu objemu takových úvěrů. Obnovit úsilí o prohloubení unie kapitálových trhů. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dosáhnout ambiciózního pokroku při prohlubování HMU, zejména urychleným uskutečněním opatření uvedených v prohlášení eurosummitu z prosince 2019, a to i pokud jde o rozpočtový nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost, a diskusí o dalších aspektech. Pokrok v této oblasti rovněž posílí mezinárodní úlohu eura, přispěje ke globálnímu prosazování hospodářských zájmů Evropy a měl by plně respektovat vnitřní trh Unie a probíhat otevřeně a transparentně vůči členským státům, které stojí mimo eurozónu. |
| --- | --- |

5.

V Bruselu dne 20. července 2020.

Za Radu

předsedkyně

J. KLOECKNER

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Veškeré prognózované údaje v tomto dokumentu vycházejí z prognózy Evropské komise z podzimu 2019.

3

(4)  Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/630 ze dne 17. dubna 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, pokud jde o minimální krytí ztrát z nevýkonných expozic, (Úř. věst. L 111, 25.4.2019, s. 4).

5

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/8

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9803 — SAZKA Group/OPAP)

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 243/02)

Dne 15. července 2020 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9803. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9803. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/9

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

22. července 2020

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1578 |
| JPY | japonský jen | 123,94 |
| DKK | dánská koruna | 7,4442 |
| GBP | britská libra | 0,91123 |
| SEK | švédská koruna | 10,2415 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0785 |
| ISK | islandská koruna | 157,80 |
| NOK | norská koruna | 10,5343 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,365 |
| HUF | maďarský forint | 349,27 |
| PLN | polský zlotý | 4,4288 |
| RON | rumunský lei | 4,8413 |
| TRY | turecká lira | 7,9299 |
| AUD | australský dolar | 1,6139 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5540 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,9741 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7328 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6015 |
| KRW | jihokorejský won | 1 384,38 |
| ZAR | jihoafrický rand | 18,9520 |
| CNY | čínský juan | 8,0999 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5220 |
| IDR | indonéská rupie | 16 867,99 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9235 |
| PHP | filipínské peso | 57,110 |
| RUB | ruský rubl | 81,9588 |
| THB | thajský baht | 36,546 |
| BRL | brazilský real | 5,9920 |
| MXN | mexické peso | 25,8715 |
| INR | indická rupie | 86,2880 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1578

JPY

japonský jen

123,94

DKK

dánská koruna

7,4442

GBP

britská libra

0,91123

SEK

švédská koruna

10,2415

CHF

švýcarský frank

1,0785

ISK

islandská koruna

157,80

NOK

norská koruna

10,5343

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,365

HUF

maďarský forint

349,27

PLN

polský zlotý

4,4288

RON

rumunský lei

4,8413

TRY

turecká lira

7,9299

AUD

australský dolar

1,6139

CAD

kanadský dolar

1,5540

HKD

hongkongský dolar

8,9741

NZD

novozélandský dolar

1,7328

SGD

singapurský dolar

1,6015

KRW

jihokorejský won

1 384,38

ZAR

jihoafrický rand

18,9520

CNY

čínský juan

8,0999

HRK

chorvatská kuna

7,5220

IDR

indonéská rupie

16 867,99

MYR

malajsijský ringgit

4,9235

PHP

filipínské peso

57,110

RUB

ruský rubl

81,9588

THB

thajský baht

36,546

BRL

brazilský real

5,9920

MXN

mexické peso

25,8715

INR

indická rupie

86,2880

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/10

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2020/C 243/04)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 20. dubna 2020 |
| --- | --- |
| Věc č. | 85036 |
| Rozhodnutí č. | 040/20/KOL |
| Stát ESVO | Island |
| Region | Celé území Islandu |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Dočasný režim záruk v souvislosti s pandemií COVID-19 |
| Právní základ | Zákon č. 25/2020, kterým se mění zákon č. 121/1997 o státních zárukách |
| Typ opatření | Režim |
| Cíl | Zajistit přístup k likviditě podnikům, které čelí jejímu náhlému nedostatku v důsledku pandemie COVID-19 |
| Forma podpory | Veřejné záruky |
| Rozpočet | 50 miliard ISK |
| Doba trvání | 20. dubna 2020 – 31. prosince 2020 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | The Ministry of Finance and Economic Affairs
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

20. dubna 2020

Věc č.

85036

Rozhodnutí č.

040/20/KOL

Stát ESVO

Island

Region

Celé území Islandu

Název (a/nebo jméno příjemce)

Dočasný režim záruk v souvislosti s pandemií COVID-19

Právní základ

Zákon č. 25/2020, kterým se mění zákon č. 121/1997 o státních zárukách

Typ opatření

Režim

Cíl

Zajistit přístup k likviditě podnikům, které čelí jejímu náhlému nedostatku v důsledku pandemie COVID-19

Forma podpory

Veřejné záruky

Rozpočet

50 miliard ISK

Doba trvání

20. dubna 2020 – 31. prosince 2020

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

The Ministry of Finance and Economic Affairs

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLAND

Závazné znění rozhodnutí lze najít na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/11

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2020/C 243/05)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 17. dubna 2020 |
| --- | --- |
| Věc č. | 85047 |
| Rozhodnutí č. | 039/20/KOL |
| Stát ESVO | Norsko |
| Region | Celé území Norska |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Grantový režim pro podniky, které se potýkají s výraznou ztrátou obratu v důsledku pandemie COVID-19 |
| Právní základ | Zákon o dočasném grantovém režimu pro podniky, které se potýkají s výraznou ztrátou obratu |
| Druh opatření | Režim |
| Cíl | Kompenzace škod, které podnikům vznikly v důsledku pandemie COVID-19, s cílem zajistit zaměstnanost a rychlejší oživení ekonomiky po krizi |
| Forma podpory | Granty |
| Rozpočet | Přibližně 50 miliard NOK |
| Intenzita podpory | 100 % |
| Doba trvání | Režim se vztahuje na ztráty vzniklé v období od 1. března 2020 do 31. května 2020. |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví s výjimkou podniků zabývajících se těžbou a výrobou ropy, podniků zabývajících se výrobou, přenosem a distribucí elektřiny a obchodem s ní, finančních institucí, soukromých školek a leteckých společností |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | The Norwegian Tax Administration |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORSKO |

Datum přijetí rozhodnutí

17. dubna 2020

Věc č.

85047

Rozhodnutí č.

039/20/KOL

Stát ESVO

Norsko

Region

Celé území Norska

Název (a/nebo jméno příjemce)

Grantový režim pro podniky, které se potýkají s výraznou ztrátou obratu v důsledku pandemie COVID-19

Právní základ

Zákon o dočasném grantovém režimu pro podniky, které se potýkají s výraznou ztrátou obratu

Druh opatření

Režim

Cíl

Kompenzace škod, které podnikům vznikly v důsledku pandemie COVID-19, s cílem zajistit zaměstnanost a rychlejší oživení ekonomiky po krizi

Forma podpory

Granty

Rozpočet

Přibližně 50 miliard NOK

Intenzita podpory

100 %

Doba trvání

Režim se vztahuje na ztráty vzniklé v období od 1. března 2020 do 31. května 2020.

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví s výjimkou podniků zabývajících se těžbou a výrobou ropy, podniků zabývajících se výrobou, přenosem a distribucí elektřiny a obchodem s ní, finančních institucí, soukromých školek a leteckých společností

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

The Norwegian Tax Administration

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORSKO

Závazné znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/12

---

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o úrokových sazbách pro vracení státní podpory a o referenčních/diskontních sazbách, které platí pro státy ESVO od 1. května 2020

(Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004
   (1)

  )

(2020/C 243/06)

Základní sazby se vypočítávají v souladu s kapitolou o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb v pokynech Kontrolního úřadu pro státní podporu ve znění rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 788/08/KOL ze dne 17. prosince 2008. Použitelné referenční sazby se vypočtou tak, že se k základní sazbě přičtou příslušné marže podle pokynů pro státní podporu.

Základní sazby pro Island a Norsko použitelné od 1. května byly aktualizovány s ohledem na výjimečné okolnosti dané pandemií COVID-19.

Základní sazby jsou stanoveny takto:

| | Island | Lichtenštejnsko | Norsko |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020 – | 2,78 | –0,56 | 0,99 |

Island

Lichtenštejnsko

Norsko

1.5.2020 –

2,78

–0,56

0,99

---

(1)  Úř. věst. L 139, 25.5.2006, s. 37 a dodatek EHP k Úř. věst. č. 26/2006, 25.5.2006, s. 1.

---

Evropská komise

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/13

---

Oznámení Norska v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků

Oznámení o výzvě k předkládání žádostí o licence na těžbu ropy v oblasti norského kontinentálního šelfu – udílení licencí v předem vymezených oblastech 2020

(2020/C 243/07)

Norské ministerstvo pro ropu a energetiku oznamuje v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků výzvu k předkládání žádostí o licence na těžbu ropy.

Licence na těžbu budou uděleny pouze akciovým společnostem se sídlem v Norsku nebo v jiném státě, jenž je smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (Dohody o EHP), nebo fyzickým osobám s bydlištěm ve státě, jenž je smluvní stranou Dohody o EHP.

Společnostem, které nejsou držitelem licence pro oblast norského kontinentálního šelfu, mohou být licence na těžbu uděleny, pokud předběžně splňují požadavky na držitele licence pro oblast norského kontinentálního šelfu.

Ministerstvo nebude ve svém přístupu činit rozdíly mezi individuálními společnostmi a společnostmi, které předkládají žádost jako součást skupiny. Žadatelé předkládající individuální žádost i žadatelé, kteří jsou součástí určité skupiny, jež předkládá společnou žádost, budou považováni za jednotlivé žadatele o licenci na těžbu. Ministerstvo může na základě žádostí předložených skupinami nebo individuálními žadateli sestavit skupiny držitelů, kterým bude udělena nová licence na těžbu (může mimo jiné vyškrtnout určité žadatele ze skupinové žádosti a doplnit do skupiny individuální žadatele), a může u těchto skupin jmenovat provozovatele.

Udělení účasti na licenci na těžbu bude podmíněno tím, že držitelé licencí uzavřou smlouvu o ropných činnostech, včetně společné provozní smlouvy a účetní smlouvy. Pokud bude licence na těžbu stratigraficky rozdělena, budou mít držitelé dvou stratigraficky rozdělených licencí také povinnost uzavřít zvláštní společnou provozní smlouvu upravující jejich vzájemné vztahy v tomto ohledu.

Po podpisu výše uvedených smluv vytvoří držitelé licence společný podnik, ve kterém bude velikost jejich podílu vždy rovna jejich podílu na licenci na těžbu.

Licenční dokumenty se budou zakládat zejména na příslušných dokumentech z udílení licencí v předem vymezených oblastech 2019. Cílem je seznámit potenciální žadatele s případnými hlavními úpravami rámce ještě před předkládáním žádostí.

Kritéria pro udělení licence na těžbu

Aby se podpořilo řádné hospodaření s přírodními zdroji a rychlý a účinný průzkum ložisek ropy a její těžba v oblasti norského kontinentálního šelfu, včetně složení licenčních skupin, které tyto cíle zajistí, budou se pro udílení účastí na licenci na těžbu a pro jmenování provozovatele uplatňovat tato kritéria:

| a) | Žadatelovy znalosti geologických poměrů dotčené zeměpisné oblasti a způsob, jakým držitelé licence navrhují provádět účinný ropný průzkum. |
| --- | --- |

a)

Žadatelovy znalosti geologických poměrů dotčené zeměpisné oblasti a způsob, jakým držitelé licence navrhují provádět účinný ropný průzkum.

| b) | Příslušná odbornost žadatele a způsob, jakým může tato odbornost aktivně přispět k nákladově účinnému průzkumu a případně těžbě ropy v dotčené zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

b)

Příslušná odbornost žadatele a způsob, jakým může tato odbornost aktivně přispět k nákladově účinnému průzkumu a případně těžbě ropy v dotčené zeměpisné oblasti.

| c) | Předchozí zkušenosti žadatele v oblasti norského kontinentálního šelfu nebo obdobné relevantní zkušenosti z jiných oblastí. |
| --- | --- |

c)

Předchozí zkušenosti žadatele v oblasti norského kontinentálního šelfu nebo obdobné relevantní zkušenosti z jiných oblastí.

| d) | Skutečnost, zda má žadatel k provádění průzkumu a případně k těžbě ropy v dotčené zeměpisné oblasti dostatečné finanční zdroje. |
| --- | --- |

d)

Skutečnost, zda má žadatel k provádění průzkumu a případně k těžbě ropy v dotčené zeměpisné oblasti dostatečné finanční zdroje.

| e) | Pokud žadatel byl či je držitelem licence na těžbu, ministerstvo může vzít v úvahu jakoukoli formu neefektivnosti či nedostatku odpovědnosti, jež žadatel jako držitel licence prokázal. Zohlednit lze rovněž otázky národní bezpečnosti, pokud ministerstvo shledá, že jsou tyto otázky relevantní. |
| --- | --- |

e)

Pokud žadatel byl či je držitelem licence na těžbu, ministerstvo může vzít v úvahu jakoukoli formu neefektivnosti či nedostatku odpovědnosti, jež žadatel jako držitel licence prokázal. Zohlednit lze rovněž otázky národní bezpečnosti, pokud ministerstvo shledá, že jsou tyto otázky relevantní.

| f) | Licence na těžbu budou zpravidla uděleny společnému podniku, kde nejméně jeden držitel licence provedl alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatel nebo má obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatel mimo oblast norského kontinentálního šelfu. |
| --- | --- |

f)

Licence na těžbu budou zpravidla uděleny společnému podniku, kde nejméně jeden držitel licence provedl alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatel nebo má obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatel mimo oblast norského kontinentálního šelfu.

| g) | Licence na těžbu budou zpravidla uděleny dvěma nebo více držitelům, pokud má alespoň jeden z nich zkušenosti uvedené v písmeni f). |
| --- | --- |

g)

Licence na těžbu budou zpravidla uděleny dvěma nebo více držitelům, pokud má alespoň jeden z nich zkušenosti uvedené v písmeni f).

| h) | Provozovatel jmenovaný pro licence na těžbu v Barentsově moři musí splňovat podmínku, že provedl alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatel nebo má obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatel mimo oblast norského kontinentálního šelfu. |
| --- | --- |

h)

Provozovatel jmenovaný pro licence na těžbu v Barentsově moři musí splňovat podmínku, že provedl alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatel nebo má obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatel mimo oblast norského kontinentálního šelfu.

| i) | V případě licencí na těžbu ropy v hlubokých vodách musí jmenovaný provozovatel a alespoň jeden z dalších držitelů licence splňovat podmínku, že provedli alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatelé nebo musí mít obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatelé mimo oblast norského kontinentálního šelfu. Pro vydání licence na těžbu musí být splněna podmínka, že jeden držitel licence již provedl vrt v hlubokých vodách jako provozovatel; |
| --- | --- |

i)

V případě licencí na těžbu ropy v hlubokých vodách musí jmenovaný provozovatel a alespoň jeden z dalších držitelů licence splňovat podmínku, že provedli alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatelé nebo musí mít obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatelé mimo oblast norského kontinentálního šelfu. Pro vydání licence na těžbu musí být splněna podmínka, že jeden držitel licence již provedl vrt v hlubokých vodách jako provozovatel;

| j) | V případě licencí na těžbu ropy, kdy se očekává vrtání průzkumných vrtů za vysokého tlaku a/nebo vysoké teploty, musí mít jmenovaný provozovatel a alespoň jeden z dalších držitelů licence za sebou alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatelé nebo musí mít obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatelé mimo oblast norského kontinentálního šelfu. Pro vydání licence na těžbu musí být splněna podmínka, že jeden z držitelů licence již provedl vrt za vysokého tlaku a/nebo vysoké teploty jako provozovatel. |
| --- | --- |

j)

V případě licencí na těžbu ropy, kdy se očekává vrtání průzkumných vrtů za vysokého tlaku a/nebo vysoké teploty, musí mít jmenovaný provozovatel a alespoň jeden z dalších držitelů licence za sebou alespoň jeden vrt v oblasti norského kontinentálního šelfu jako provozovatelé nebo musí mít obdobnou relevantní zkušenost jako provozovatelé mimo oblast norského kontinentálního šelfu. Pro vydání licence na těžbu musí být splněna podmínka, že jeden z držitelů licence již provedl vrt za vysokého tlaku a/nebo vysoké teploty jako provozovatel.

Bloky, pro které je možné předložit žádosti

Žádosti o účast na licencích na těžbu mohou být předkládány pro nelicencované bloky v rámci předem vymezené oblasti, vyznačené na mapách zveřejněných Norským ředitelstvím pro ropu. Zažádat jde také o území, která byla po oznámení v rámci předem vymezené oblasti opuštěna, v souladu s aktualizovanými interaktivními mapami Norského ředitelství pro ropu uvedenými na internetových stránkách ředitelství.

Každá licence na těžbu může zahrnovat jeden či více bloků nebo část bloku či bloků. Žadatelé jsou povinni svou žádost omezit na oblasti, kde zmapovali perspektivnost těžby.

Úplné znění oznámení včetně podrobných map dostupných oblastí je k dispozici na internetových stránkách Norského ředitelství pro ropu www.npd.no/apa2020.

Žádosti o licenci na těžbu ropy se podávají elektronicky, například prostřednictvím L2S, Ministerstvu pro ropu a energetiku:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box8148Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORSKO |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box8148Dep.

N-0033 OSLO

NORSKO

Kopie žádosti se podává elektronicky, například prostřednictvím L2S, Norskému ředitelství pro ropu:

| Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 STAVANGER |
| NORSKO |

Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

4003 STAVANGER

NORSKO

Lhůta pro předkládání žádostí: 12:00 (poledne) 22. září 2020

K udělení licencí na těžbu ropy v předem vymezených oblastech norského kontinentálního šelfu 2020 by mělo podle plánu dojít v prvním čtvrtletí roku 2021.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/15

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 243/08)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Bosch Thermotechnik GmbH („Bosch TT“, Německo), patřícího do skupiny Bosch Group, která je v konečném důsledku kontrolována společností Robert Bosch GmbH, |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnik GmbH („Bosch TT“, Německo), patřícího do skupiny Bosch Group, která je v konečném důsledku kontrolována společností Robert Bosch GmbH,

| — | Electra Consumer Products Ldt („ECP“, Izrael), patřícího do skupiny ELCO Group, která je v konečném důsledku kontrolována společností Elco Ltd., |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt („ECP“, Izrael), patřícího do skupiny ELCO Group, která je v konečném důsledku kontrolována společností Elco Ltd.,

| — | Electra Industries Ldt. (Izrael). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Izrael).

Podniky Bosch TT a ECP získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým podnikem Electra Industries Ldt.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | Bosch TT: výroba energeticky účinných topidel a řešení v oblasti teplé vody, |
| --- | --- |

—

Bosch TT: výroba energeticky účinných topidel a řešení v oblasti teplé vody,

| — | ECP: výroba a distribuce výrobků spotřební elektroniky, telekomunikační služby a investiční nemovitý majetek, |
| --- | --- |

—

ECP: výroba a distribuce výrobků spotřební elektroniky, telekomunikační služby a investiční nemovitý majetek,

| — | Electra Industries Ldt.: vývoj, výroba a dodávky – pro výrobce původních zařízení – klimatizací a příslušenství pro bytové prostory, centrálních vodních jednotek klimatizací, tepelných čerpadel vzduch-voda a komponentů. |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt.: vývoj, výroba a dodávky – pro výrobce původních zařízení – klimatizací a příslušenství pro bytové prostory, centrálních vodních jednotek klimatizací, tepelných čerpadel vzduch-voda a komponentů.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9858 — Bosch Group/ELCO Group/JV

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/17

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 243/09)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Allianz SE („Allianz“, Německo), |
| --- | --- |

—

Allianz SE („Allianz“, Německo),

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR“, Španělsko), kontrolovaného podnikem BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA“, Španělsko). |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR“, Španělsko), kontrolovaného podnikem BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA“, Španělsko).

Podnik Allianz získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování výhradní kontrolu nad celým podnikem BASR.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku Allianz: skupina Allianz je globálním poskytovatelem finančních služeb, který působí především v oblasti životního a neživotního pojištění a správy majetku, |
| --- | --- |

—

podniku Allianz: skupina Allianz je globálním poskytovatelem finančních služeb, který působí především v oblasti životního a neživotního pojištění a správy majetku,

| — | podniku BASR: obecná pojišťovací činnost podniku BBVA v oblasti neživotního (a jiného než zdravotního) pojištění ve Španělsku a stávající činnost podniku BBVA v oblasti pojištění domácností v Portugalsku. |
| --- | --- |

—

podniku BASR: obecná pojišťovací činnost podniku BBVA v oblasti neživotního (a jiného než zdravotního) pojištění ve Španělsku a stávající činnost podniku BBVA v oblasti pojištění domácností v Portugalsku.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne/Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/18

---

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

(2020/C 243/10)

Evropská komise schválila tuto změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

Žádost o schválení této změny menšího rozsahu je veřejně dostupná v databázi Komise eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Castaña de Galicia“

EU č.: PGI-ES-0609-AM01 - 31.01.2020

CHOP () CHZO (X)

1.   Název

„Castaña de Galicia“

2.   Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Chráněné zeměpisné označení „Castaña de Galicia“ je vyhrazeno pro plody pocházející z místních galicijských kultivarů kaštanovníku jedlého (Castanea sativa, Mill.), určené k lidské spotřebě a uváděné na trh v čerstvém či zmrazeném stavu.

K uvedeným kultivarům patří skupina ekotypů místního původu pocházejících ze selekce, kterou zemědělci po staletí prováděli za účelem zlepšení jejich produktivních a jakostních vlastností. Tyto kultivary jsou velmi dobře popsané a zdokumentované z hlediska morfologie a genetické jedinečnosti, kterými se odlišují od kultivarů z ostatních oblastí produkce ve Španělsku, Portugalsku a Francii. Pro zachování biologické a genetické rozmanitosti jsou tyto kultivary považovány za nenahraditelné dědictví fytogenetických zdrojů a na základě právní definice byly klasifikovány jako „odrůdy určené pro zachování“.

Díky zachování tradičních způsobů pěstování kaštanů v Galicii tak mohlo dojít k selekci homogenního souboru místních kultivarů, na kterém se zakládá dobré jméno a proslulost galicijských kaštanů.

Základní vlastnosti, kterými se kaštany „Castaña de Galicia“ vyznačují, jsou:

| — | jemné oplodí hnědé zářivé barvy, |
| --- | --- |

—

jemné oplodí hnědé zářivé barvy,

| — | jemné osemení (membrána), které lehce proniká do semene a po odloupnutí se snadno oddělí, |
| --- | --- |

—

jemné osemení (membrána), které lehce proniká do semene a po odloupnutí se snadno oddělí,

| — | sladká chuť a pevná nemoučná struktura, |
| --- | --- |

—

sladká chuť a pevná nemoučná struktura,

| — | 50 až 60 % obsah vody v plodu po sklizni, |
| --- | --- |

—

50 až 60 % obsah vody v plodu po sklizni,

| — | ve slupce se běžně nachází nejvýše tři plody, |
| --- | --- |

—

ve slupce se běžně nachází nejvýše tři plody,

| — | průměrný procentuální podíl uhlovodíků ve výši 59,5 % (měřeno v sušině), což přesahuje podíl v plodech ze všech ostatních oblastí produkce na území Španělska, |
| --- | --- |

—

průměrný procentuální podíl uhlovodíků ve výši 59,5 % (měřeno v sušině), což přesahuje podíl v plodech ze všech ostatních oblastí produkce na území Španělska,

| — | velmi nízký průměrný procentuální podíl puklých (4,5 %) a přepažených plodů (2,1 %). V případě obou parametrů mají galicijské kaštany ve srovnání s ostatními oblastmi produkce ve Španělsku nejnižší hodnotu. |
| --- | --- |

—

velmi nízký průměrný procentuální podíl puklých (4,5 %) a přepažených plodů (2,1 %). V případě obou parametrů mají galicijské kaštany ve srovnání s ostatními oblastmi produkce ve Španělsku nejnižší hodnotu.

Po udání průměrných hodnot, kterými se galicijské kaštany vyznačují, následují kritéria, která plody musí splňovat, aby mohly být po sklizni označeny CHZO „Castaña de Galicia“:

| — | minimální obsah vody 50 %, maximální obsah vody 60 %, |
| --- | --- |

—

minimální obsah vody 50 %, maximální obsah vody 60 %,

| — | maximální podíl přepažených plodů: 12 %, |
| --- | --- |

—

maximální podíl přepažených plodů: 12 %,

| — | minimální podíl uhlovodíků: 55 %, |
| --- | --- |

—

minimální podíl uhlovodíků: 55 %,

| — | maximální počet plodů na kilogram nepřesahuje 120 kusů u čerstvých produktů a 200 kusů u zmražených produktů. |
| --- | --- |

—

maximální počet plodů na kilogram nepřesahuje 120 kusů u čerstvých produktů a 200 kusů u zmražených produktů.

V každém balení kaštanů s CHZO „Castaña de Galicia“ se připouští nejvýše 5 % plodů, které nesplňují uvedené požadavky specifikace.

Zmrazování se provádí výlučně pro účely prodloužení období konzervace produktu, aniž by se v přesném slova smyslu jednalo o proces zpracování, a čerstvé i zmrazené plody vykazují stejné výše uvedené fyzické, chemické a organoleptické vlastnosti.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

S výjimkou vlastního pěstování se v označené územní oblasti neprovádějí specifické postupy.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Čerstvé kaštany s CHZO „Castaña de Galicia“ se uvádějí na trh v síťovém balení, balení z rafie nebo pytloviny. Zmrazené produkty jsou na trh uváděny v obalech z materiálů, které jsou podle platných právních předpisů v potravinářském průmyslu povoleny k balení potravin. V obou případech jsou povoleny hmotnosti 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg a 25 kg. Možné jsou i jiné formáty balení za předpokladu, že se nezhorší jakost produktu.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Kaštany uváděné na trh pod chráněným zeměpisným označením „Castaña de Galicia“ musejí být na obalu označeny obchodní etiketou, která odpovídá vlastní značce každého producenta/každé balírny a vlastní značce CHZO, a úředním logem chráněného zeměpisného označení.

Na obchodní etiketě, jakož i na etiketě s CHZO se musí povinně uvést chráněné zeměpisné označení „Castaña de Galicia“.

Na etiketách u zpracovaných produktů (jako např. u kaštanového protlaku, kaštanové pasty, kaštanového syrupu, kaštanů v alkoholu, ledových kaštanů, cukrovinek z ledových kaštanů ...) se může uvést, že kaštany použité při jejich zpracování jsou kaštany s CHZO „Castaña de Galicia“ za předpokladu, že surovina splňuje požadavky specifikace.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast, ze které pochází kaštany s CHZO „Castaña de Galicia“, zahrnuje část území autonomní oblasti Galicie, která je na západě ohraničena pahorkatinou Dorsal Gallega a na severu pohořím Sierra del Xistral.

Ze správního hlediska do oblasti pěstování patří:

| — | v provincii A Coruña: okres Terra de Melide a obce Arzúa a Boimorto (okres Arzúa), |
| --- | --- |

—

v provincii A Coruña: okres Terra de Melide a obce Arzúa a Boimorto (okres Arzúa),

| — | území provincie Lugo, s výjimkou obcí O Vicedo, Viveiro, Xove a Cervo (okres Mariña Occidental), Burela a Foz (okres Mariña Central) a Barreiros a Ribadeo (okres Mariña Oriental), |
| --- | --- |

—

území provincie Lugo, s výjimkou obcí O Vicedo, Viveiro, Xove a Cervo (okres Mariña Occidental), Burela a Foz (okres Mariña Central) a Barreiros a Ribadeo (okres Mariña Oriental),

| — | všechny obce provincie Ourense, |
| --- | --- |

—

všechny obce provincie Ourense,

| — | provincie Pontevedra: okresy Tabeirós-Terra de Montes a Deza, obce Cotobade, A Lama a Campo Lameiro (okres Pontevedra) a obec Cuntis (okres Caldas). |
| --- | --- |

—

provincie Pontevedra: okresy Tabeirós-Terra de Montes a Deza, obce Cotobade, A Lama a Campo Lameiro (okres Pontevedra) a obec Cuntis (okres Caldas).

| — | Uvedená oblast produkce je vymezena na základě určitých srážkových a teplotních podmínek, podmínek daných vztahem mezi srážkami a teplotou, výškových a půdních podmínek, které jsou optimální pro pěstování jakostních kaštanů. |
| --- | --- |

—

Uvedená oblast produkce je vymezena na základě určitých srážkových a teplotních podmínek, podmínek daných vztahem mezi srážkami a teplotou, výškových a půdních podmínek, které jsou optimální pro pěstování jakostních kaštanů.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1.   Specifičnost zeměpisné oblasti

Vymezená zeměpisná oblast se vyznačuje klimatickými podmínkami, jež jsou příznivé pro úspěšné pěstování a díky nimž mají galicijské kaštany vyšší jakost. K uvedeným podmínkám patří mírné teploty při růstu a zrání plodu a vlhkost prostředí, díky níž se plody vyznačují zvýšeným procentuálním podílem vody. V důsledku těchto podmínek mají produkty vysokou jakost.

Následuje podrobný popis charakteristických vlastností zeměpisné oblasti CZHO v přímé souvislosti s vlastnostmi považovanými za optimální pro pěstování kaštanů:

| — | Srážky: oblast produkce se vyznačuje zvýšenými srážkami, celkové roční množství srážek se pohybuje v řádech tisíců mm. V létě se však vyskytuje i období sucha, které končí v září. Tyto podmínky příznivě ovlivňují jakost kaštanů. Do uvedené oblasti nejsou zahrnuty oblasti Galicie nacházející se v blízkosti pobřeží, v nichž srážky přesahují uvedené hodnoty doporučené pro pěstování. |
| --- | --- |

—

Srážky: oblast produkce se vyznačuje zvýšenými srážkami, celkové roční množství srážek se pohybuje v řádech tisíců mm. V létě se však vyskytuje i období sucha, které končí v září. Tyto podmínky příznivě ovlivňují jakost kaštanů. Do uvedené oblasti nejsou zahrnuty oblasti Galicie nacházející se v blízkosti pobřeží, v nichž srážky přesahují uvedené hodnoty doporučené pro pěstování.

| — | Teplota: průměrné roční teploty v oblasti se pohybují od 6 do 14 °C, což je v rozmezí teplot doporučených pro pěstování kaštanů (3 až 16 °C). Zvýšené letní teploty příznivě ovlivňují zrání a růst plodů. |
| --- | --- |

—

Teplota: průměrné roční teploty v oblasti se pohybují od 6 do 14 °C, což je v rozmezí teplot doporučených pro pěstování kaštanů (3 až 16 °C). Zvýšené letní teploty příznivě ovlivňují zrání a růst plodů.

| — | Podmínky dané vztahem mezi srážkami a teplotou: středovýchod Galicie je oblastí s nejpříznivějšími srážkově-teplotními podmínkami pro pěstování kaštanu, rostliny, které se nejlépe daří v prostředí s určitou vlhkostí, v žádném případě však s nadměrnou vlhkostí, která by způsobovala choroby jako např. inkoustovou chorobu a rakovinu kůry kaštanovníku. |
| --- | --- |

—

Podmínky dané vztahem mezi srážkami a teplotou: středovýchod Galicie je oblastí s nejpříznivějšími srážkově-teplotními podmínkami pro pěstování kaštanu, rostliny, které se nejlépe daří v prostředí s určitou vlhkostí, v žádném případě však s nadměrnou vlhkostí, která by způsobovala choroby jako např. inkoustovou chorobu a rakovinu kůry kaštanovníku.

| — | Výškopis: vymezená oblast leží v nadmořské výšce, kde se kaštan nejlépe přizpůsobí (v rozmezí 400 až 900 m, ne však výše než 1 200 m). |
| --- | --- |

—

Výškopis: vymezená oblast leží v nadmořské výšce, kde se kaštan nejlépe přizpůsobí (v rozmezí 400 až 900 m, ne však výše než 1 200 m).

| — | Půdy a horniny: většinu povrchu tvoří kypré žulovité půdy a půdy složené z metamorfovaných hornin (různých druhů břidlic), bohaté na organickou hmotu, s nízkými hodnotami pH a nízkým obsahem aktivního vápence. Tento typ půdy se považuje za nejvhodnější pro pěstování kaštanu. |
| --- | --- |

—

Půdy a horniny: většinu povrchu tvoří kypré žulovité půdy a půdy složené z metamorfovaných hornin (různých druhů břidlic), bohaté na organickou hmotu, s nízkými hodnotami pH a nízkým obsahem aktivního vápence. Tento typ půdy se považuje za nejvhodnější pro pěstování kaštanu.

Pěstování kaštanu je ekologicky prospěšné a dokonale přizpůsobené půdním a klimatickým podmínkám, které panují v horských a podhorských oblastech vnitrozemí Galicie, takže kaštany jsou zde nejkonkurenceschopnější alternativní zemědělskou plodinou. Vlastní historický vývoj uspořádání a obhospodařování území (ve prospěch rychle rostoucích druhů dřeva a pěstování kukuřice či brambor) se sám o sobě stal faktorem, který nejvíce přispěl k vymezení daného území.

5.2.   Specifičnost produktu

Vedle specifických vlastností, které plynou z vhodných půdních a klimatických podmínek oblasti produkce, uvedených v předchozím bodu, a díky nimž plody optimálně rostou, spočívá produkce galicijských kaštanů na intenzivní selekci, kterou po staletí prováděli galicijští zemědělci v tzv. „soutos“, (výraz „soutos“ označuje plantáže, které sestávají ze stromů stejného či podobného věku a u kterých se používají stejné způsoby obdělávání). Lidský faktor tak díky tradičním a pečlivým způsobům obdělávání působil jako hnací síla neustálé selekce odrůd (s ohledem na produktivní vlastnosti a jakost) s cílem vytvořit řadu místních ekotypů, ze kterých se vyvinuly dnešní jakostní galicijské kaštany. Spojením těchto prvků dosáhly kaštany věhlasu a proslulosti, které si uchovávají dodnes.

I dnes používaný produkční model plantáží „soutos“ je nejen důkazem vazby mezi kulturou a tradicí produkce kaštanů v Galicii, ale je i významným zdrojem rostlinného materiálu, který se používá na nových plantážích kaštanovníků, jež jsou vhodné k používání moderních způsobů obdělávání.

Mezi vlastnostmi, kterými se galicijské kaštany odlišují od kaštanů pocházejících z ostatních oblastí produkce, lze jmenovat:

| — | jemné osemení, což do značné míry usnadňuje vyloupnutí plodu, |
| --- | --- |

—

jemné osemení, což do značné míry usnadňuje vyloupnutí plodu,

| — | nízký průměrný podíl přepažení, což – stejně jako v předchozím bodu – významně usnadňuje vyloupnutí plodu, |
| --- | --- |

—

nízký průměrný podíl přepažení, což – stejně jako v předchozím bodu – významně usnadňuje vyloupnutí plodu,

| — | zvýšený procentuální podíl vody, což je velmi cenná vlastnost jak pro spotřebu čerstvých kaštanů, tak pro úpravu zpracovaných kaštanů, |
| --- | --- |

—

zvýšený procentuální podíl vody, což je velmi cenná vlastnost jak pro spotřebu čerstvých kaštanů, tak pro úpravu zpracovaných kaštanů,

| — | nízký procentuální podíl puklin, což významně snižuje vyřazování při selekci, |
| --- | --- |

—

nízký procentuální podíl puklin, což významně snižuje vyřazování při selekci,

| — | velmi vysoký procentuální podíl škrobu, což po jeho přeměně na cukr (způsobenou přírodní hydrolýzou v průběhu zrání či hydrolýzou vyvolanou teplotními procesy) kaštanům propůjčuje výrazně sladkou chuť. |
| --- | --- |

—

velmi vysoký procentuální podíl škrobu, což po jeho přeměně na cukr (způsobenou přírodní hydrolýzou v průběhu zrání či hydrolýzou vyvolanou teplotními procesy) kaštanům propůjčuje výrazně sladkou chuť.

5.3.   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu

Kaštanovník se v lesích Galicie vyskytuje již od pleistocénu, ale jeho zdomácnění a hospodářské pěstování započalo až v římském období. Později, ve středověku, podnítila pěstování kaštanů církev a šlechta díky podpoře, kterou mu poskytovala. Tak se pěstování kaštanů, těsně spjaté s pěstováním vinné révy, rozšířilo.

Od pradávna tak docházelo k selekci a šíření místních odrůd kaštanovníku vysoké jakosti, obecně vhodných k využití dřeva i plodů. Na druhou stranu přispělo výrazné rozptýlení obyvatel (pro Galicii vždy typické), kteří žijí prakticky na celém jejím území (pobřeží, náhorních plošinách ve vnitrozemí, údolích a horách), k selekci četných odrůd, jež se v různé míře přizpůsobily prostředí a vykazují velmi dobrou adaptaci na půdní podmínky, jakož i nízkou tvorbu přepážek, vhodnou velikost, nízký počet puklin atd.

Díky optimální přizpůsobivosti kaštanovníku přírodním podmínkám vymezené zeměpisné oblasti (specifický charakter zeměpisné oblasti) má tak produkt zvýšenou jakost, která souvisí s logickým vztahem mezi dobrým růstem stromu a získáváním jakostních plodů. Kromě toho mají plody v důsledku mírných teplot v období růstu a zrání kaštanovníku, jakož i díky zvýšené vlhkosti prostředí v oblasti produkce zvýšený procentuální podíl vody, což je velmi ceněná vlastnost jak pro spotřebu v čerstvém stavu, tak pro použití kaštanů jako suroviny při zpracování na jiné produkty.

Na druhé straně představoval tradičně způsob pěstování na plantážích soutos základní produktivní model pěstování kaštanovníku v Galicii. Toto produktivní prostředí umožnilo zemědělcům díky produktivitě a jakosti provést pozvolnou selekci, a došlo tak ke zdomácnění kaštanovníku. Díky tomu vznikly skupiny místních ekotypů, z nichž pocházejí současné místní kultivary používané v produkci, které daly vzniknout jakosti a proslulosti galicijských kaštanů.

Prestiž galicijských kaštanů potvrzuje i jejich tržní postavení. Na španělském trhu bylo vždy obvyklé, že pod označením galicijské kaštany se prodávaly i kaštany jiného původu, což dokazuje jejich proslulost. Historickou proslulost galicijských kaštanů dokumentují tyto bibliografické odkazy:

| — | četné dokumenty zachované v galicijských klášterech, které odkazují na význam kaštanovníku v Galicii ve středověku. Jedná se o odkazy v různých dílech, mezi nimiž vynikají spisy El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media a El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos, jejichž autory jsou M. Lucas Álvarez a P. Lucas Domínguez, či spis Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira od M. Romaní Martíneze. |
| --- | --- |

—

četné dokumenty zachované v galicijských klášterech, které odkazují na význam kaštanovníku v Galicii ve středověku. Jedná se o odkazy v různých dílech, mezi nimiž vynikají spisy El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media a El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos, jejichž autory jsou M. Lucas Álvarez a P. Lucas Domínguez, či spis Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira od M. Romaní Martíneze.

| — | Alexandre Dumas učinil zmínku o kvalitě galicijských kaštanů ve svém románu „Z Paříže do Cádizu“ z roku 1847. |
| --- | --- |

—

Alexandre Dumas učinil zmínku o kvalitě galicijských kaštanů ve svém románu „Z Paříže do Cádizu“ z roku 1847.

| — | Úvaha o kaštanovníkových hájích jako o jednom z nejdůležitějších prvků zemědělské krajiny v Galicii, zaznamenaná Abelem Bouhierem v díle „La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire“. |
| --- | --- |

—

Úvaha o kaštanovníkových hájích jako o jednom z nejdůležitějších prvků zemědělské krajiny v Galicii, zaznamenaná Abelem Bouhierem v díle „La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire“.

| — | Četné odkazy na slavnosti „magosto“ (lidová slavnost pořádaná na mnoha místech v Galicii, kde ve středu zájmu je kaštanovník), jako příklad lze uvést zmínku, kterou Manuel Murguía učinil ve svém díle Historia de Galicia (1865). |
| --- | --- |

—

Četné odkazy na slavnosti „magosto“ (lidová slavnost pořádaná na mnoha místech v Galicii, kde ve středu zájmu je kaštanovník), jako příklad lze uvést zmínku, kterou Manuel Murguía učinil ve svém díle Historia de Galicia (1865).

| — | Důležitou roli hrají galicijské kaštany v receptech, například v receptech, které sebral Manuel Puga y Parga (1874–1917) ve své knize La Cocina Práctica (1905), či v četných pokrmech, které popsal Álvaro Cunqueiro v knize La Cocina Gallega (1973). |
| --- | --- |

—

Důležitou roli hrají galicijské kaštany v receptech, například v receptech, které sebral Manuel Puga y Parga (1874–1917) ve své knize La Cocina Práctica (1905), či v četných pokrmech, které popsal Álvaro Cunqueiro v knize La Cocina Gallega (1973).

Dalším nepřímým důkazem hojného rozšíření a značného věhlasu a proslulosti galicijských kaštanů jsou časté odkazy na internetu související s galicijskou kuchyní a kuchyní jiného původu. Tak například při vyhledávání přes službu Google s datem 20. listopadu 2008 bylo nalezeno přibližně 5 600 výsledků odkazujících na „castaña/s gallega/s“ (galicijský/é kaštan/y) a „castaña/s galega/s“ (stejný výraz v galicijštině), zatímco při zadání výrazu „castaña/s española/s“ (španělský/é kaštan/y) tento počet nepřekročí 200. U kaštanů jiného původu (Asturie, Andalusie či Extremadura) počet v žádném z těchto případů nepřekročil dvacítku.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/23

---

Oznámení o žádosti týkající se použitelnosti článku 34 směrnice 2014/25/EU

Žádost podaná zadavatelem – Prodloužení lhůty pro přijetí prováděcích aktů

(2020/C 243/11)

Komise dne 1. března 2018 obdržela žádost podle článku 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (1). Prvním pracovním dnem následujícím po obdržení žádosti byl 2. březen 2018 a původní lhůta, v níž měla Komise o této žádosti rozhodnout, byla 145 pracovních dnů.

Žádost, kterou podala společnost Finavia Oyj, se týká činností souvisejících s poskytováním obchodních služeb cestujícím v letecké dopravě na letišti Helsinki ve Finsku. Příslušná oznámení byla zveřejněna v Úř. věst. C 114 ze dne 28. března 2018 na straně 21, Úř. věst. C 359 ze dne 5. října 2018 na straně 9 a Úř. věst. C 211 ze dne 25. června 2020 na straně 3. Původní lhůta byla prodloužena do 8. července 2020.

Podle přílohy IV bodu 1 čtvrtého pododstavce směrnice 2014/25/EU může Komise tuto lhůtu prodloužit po vyjádření souhlasu těch, kdo předložili žádost o dotčenou výjimku. Jelikož je zapotřebí další posouzení žádosti a společnost Finavia Oyj vyjádřila souhlas, pozastavuje se lhůta, kterou má Komise k dispozici pro rozhodnutí o této žádosti, do 30. září 2020. Není tím dotčena možnost dalšího pozastavení nebo prodloužení lhůty.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

---

| 23.7.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/24

---

Oznámení určené osobě NOOR WALI MEHSUD, jejíž jméno bylo na základě prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1082 zařazeno na seznam podle článků 2, 3 a 7 nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

(2020/C 243/12)

1.

Na seznamu vypracovaném tímto výborem jsou uvedeny:

| — | ISIL (Dá’iš) a Al-Kajdá, |
| --- | --- |

—

ISIL (Dá’iš) a Al-Kajdá,

| — | fyzické nebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené s organizacemi ISIL (Dá’iš) a Al-Kajdá a dále |
| --- | --- |

—

fyzické nebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené s organizacemi ISIL (Dá’iš) a Al-Kajdá a dále

| — | právnické osoby, subjekty a orgány, které jsou vlastněny nebo ovládány kteroukoli z těchto osob, subjektů, orgánů a skupin s nimi spojených, nebo je jinak podporují. |
| --- | --- |

—

právnické osoby, subjekty a orgány, které jsou vlastněny nebo ovládány kteroukoli z těchto osob, subjektů, orgánů a skupin s nimi spojených, nebo je jinak podporují.

Činy nebo jednání, které naznačují, že osoba, skupina, podnik nebo subjekt jsou „spojené s“ organizacemi ISIL (Dá’iš) a Al-Kajdá, zahrnují:

| a) | účast na financování, plánování, podpoře, přípravě nebo páchání činů nebo jednání organizací ISIL (Dá’iš) a Al-Kajdá nebo jakékoli buňky, přičleněné osoby nebo organizace, odštěpené skupiny nebo skupiny od nich odvozené, ve spojení s nimi, pod jejich jménem, jejich jménem nebo na jejich podporu; |
| --- | --- |

a)

účast na financování, plánování, podpoře, přípravě nebo páchání činů nebo jednání organizací ISIL (Dá’iš) a Al-Kajdá nebo jakékoli buňky, přičleněné osoby nebo organizace, odštěpené skupiny nebo skupiny od nich odvozené, ve spojení s nimi, pod jejich jménem, jejich jménem nebo na jejich podporu;

| b) | dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu komukoli z nich; |
| --- | --- |

b)

dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu komukoli z nich;

| c) | nábor osob pro kohokoli z nich nebo |
| --- | --- |

c)

nábor osob pro kohokoli z nich nebo

| d) | jiný způsob podpory činů nebo jednání kohokoli z nich. |
| --- | --- |

d)

jiný způsob podpory činů nebo jednání kohokoli z nich.

2.

NOOR WALI MEHSUD může kdykoli ombudsmanovi OSN předložit žádost s podpůrnou dokumentací, aby bylo rozhodnutí o jeho zařazení na výše uvedený seznam OSN přezkoumáno. Žádosti je třeba zasílat na adresu:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel: +1 212 963 2671 |
| Fax: +1 212 963 1300/3778 |
| E-mail: ombudsperson@un.org |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel: +1 212 963 2671

Fax: +1 212 963 1300/3778

E-mail: ombudsperson@un.org

Další informace viz

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Na osoby a subjekty zařazené do přílohy I se vztahují následující opatření podle nařízení (ES) č. 881/2002:

| 1) | zmrazení veškerých prostředků a hospodářských zdrojů, které dotčeným osobám a subjektům patří nebo které vlastní či mají v držení, a (všeobecný) zákaz zpřístupňovat přímo nebo nepřímo kterékoli dotčené osobě a subjektu nebo v jejich prospěch prostředky a hospodářské zdroje (články 2 a 2a) a dále |
| --- | --- |

1)

zmrazení veškerých prostředků a hospodářských zdrojů, které dotčeným osobám a subjektům patří nebo které vlastní či mají v držení, a (všeobecný) zákaz zpřístupňovat přímo nebo nepřímo kterékoli dotčené osobě a subjektu nebo v jejich prospěch prostředky a hospodářské zdroje (články 2 a 2a) a dále

| 2) | zákaz dotčeným osobám a subjektům přímo nebo nepřímo poskytovat, prodávat, dodávat anebo převádět technické poradenství, pomoc nebo výcvik týkající se vojenských činností (článek 3). |
| --- | --- |

2)

zákaz dotčeným osobám a subjektům přímo nebo nepřímo poskytovat, prodávat, dodávat anebo převádět technické poradenství, pomoc nebo výcvik týkající se vojenských činností (článek 3).

4.

| European Commission |
| --- |
| “Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles/ Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

“Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles/ Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Dotčené osoby a subjekty se rovněž upozorňují na to, že mohou prováděcí nařízení (EU) 2020/1082 napadnout u Tribunálu Evropské unie, a to v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 263 čtvrtém a šestém pododstavci Smlouvy o fungování Evropské unie.

6.

Pro pořádek se osoby a subjekty zařazené do přílohy I upozorňují na to, že mají možnost požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 881/2002, aby jim vydaly povolení použít zmrazené prostředky a jiné hospodářské zdroje na základní potřeby nebo konkrétní platby v souladu s článkem 2a uvedeného nařízení.

---

(1)  Úř. věst. L 255, 21.9.2016, s. 25.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 23.7.2020, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

3

---