# Uradni list C 217/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 217 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 631. julij 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 217

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 631. julij 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2020/C 217/01 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. junija 2020 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (ESRB/2020/9) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2020/C 217/01

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. junija 2020 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (ESRB/2020/9)

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 217/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9316 – Peab/YIT’s paving and mineral aggregates business) (
  1
  ) | 10 |
| 2020/C 217/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9601 – Czech Media Invest/Rockaway/Brasinex Bohemia) (
  1
  ) | 11 |
| 2020/C 217/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9450 – PPG/TIL/JV) (
  1
  ) | 12 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 217/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9316 – Peab/YIT’s paving and mineral aggregates business) (
  1
  )

1

10

2020/C 217/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9601 – Czech Media Invest/Rockaway/Brasinex Bohemia) (
  1
  )

1

11

2020/C 217/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9450 – PPG/TIL/JV) (
  1
  )

1

12

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2020/C 217/05 | Obvestilo nekaterim osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2016/849 in Uredbe Sveta (EU) 2017/1509 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji | 13 |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 217/06 | Menjalni tečaji eura — 30. junij 2020 | 14 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2020/C 217/07 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o začetku pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom
  (Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) www.edps.europa.eu.) | 15 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2020/C 217/05

Obvestilo nekaterim osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2016/849 in Uredbe Sveta (EU) 2017/1509 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

13

Evropska komisija

2020/C 217/06

Menjalni tečaji eura — 30. junij 2020

14

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2020/C 217/07

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o začetku pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom
  (Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) www.edps.europa.eu.)

(Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) www.edps.europa.eu.)

15

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 217/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9736 – Lone Star/BASF construction chemicals (EB) business) (
  1
  ) | 18 |
| 2020/C 217/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9803 – SAZKA Group/OPAP) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 20 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 217/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 21 |
| 2020/C 217/11 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 27 |
| 2020/C 217/12 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 33 |
| 2020/C 217/13 | Informativno obvestilo – javno posvetovanje Geografske označbe Japonske | 37 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 217/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9736 – Lone Star/BASF construction chemicals (EB) business) (
  1
  )

1

18

2020/C 217/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9803 – SAZKA Group/OPAP) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

20

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 217/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

21

2020/C 217/11

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

27

2020/C 217/12

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

33

2020/C 217/13

Informativno obvestilo – javno posvetovanje Geografske označbe Japonske

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. junija 2020

o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti

(ESRB/2020/9)

(2020/C 217/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3 in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (2) ter zlasti člena 134(4) Direktive,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) in zlasti členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotavljanje učinkovitih in doslednih nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike je treba obvezno vzajemnost, ki se zahteva po pravu Unije, dopolniti s prostovoljno vzajemnostjo. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotavljanje učinkovitih in doslednih nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike je treba obvezno vzajemnost, ki se zahteva po pravu Unije, dopolniti s prostovoljno vzajemnostjo.

| (2) | Cilj okvira za prostovoljno vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, določenega v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4), je zagotoviti, da se za vse ukrepe makrobonitetne politike, ki temeljijo na izpostavljenosti in se aktivirajo v eni državi članici, zagotovi vzajemnost v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

Cilj okvira za prostovoljno vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, določenega v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4), je zagotoviti, da se za vse ukrepe makrobonitetne politike, ki temeljijo na izpostavljenosti in se aktivirajo v eni državi članici, zagotovi vzajemnost v drugih državah članicah.

| (3) | S Priporočilom ESRB/2016/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja (5) je bilo 24. junija 2016 Priporočilo ESRB/2015/2 spremenjeno z namenom, da se priporoči zagotovitev vzajemnost stopnje blažilnika sistemskih tveganj v višini 1 odstotka, ki ga centralna banka Eesti Pank uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji. |
| --- | --- |

(3)

S Priporočilom ESRB/2016/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja (5) je bilo 24. junija 2016 Priporočilo ESRB/2015/2 spremenjeno z namenom, da se priporoči zagotovitev vzajemnost stopnje blažilnika sistemskih tveganj v višini 1 odstotka, ki ga centralna banka Eesti Pank uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji.

| (4) | Kot odziv na odločitev centralne banke Eesti Pank z dne 6. aprila 2020, da z učinkom od 1. maja 2020 zniža stopnjo blažilnika sistemskih tveganj na 0 odstotkov, je splošni odbor Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) odločil, da estonski ukrep izključi s seznama ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča zagotovitev vzajemnosti v skladu s Priporočilom ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(4)

Kot odziv na odločitev centralne banke Eesti Pank z dne 6. aprila 2020, da z učinkom od 1. maja 2020 zniža stopnjo blažilnika sistemskih tveganj na 0 odstotkov, je splošni odbor Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) odločil, da estonski ukrep izključi s seznama ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča zagotovitev vzajemnosti v skladu s Priporočilom ESRB/2015/2.

| (5) | Zato je treba Priporočilo ESRB/2015/2 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba Priporočilo ESRB/2015/2 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

SPREMEMBE

Priporočilo ESRB/2015/2 se spremeni:

| 1. | v oddelku 1 se podpriporočilo C(1) nadomesti z naslednjim:






  „1. | Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost. Priporoča se zagotovitev vzajemnosti naslednjih ukrepov, kakor so podrobneje opisani v Prilogi: | Finska:






  — | spodnja meja v višini 15 odstotkov za povprečno utež tveganja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s hipoteko na stanovanjskih enotah na Finskem, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Finskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

v oddelku 1 se podpriporočilo C(1) nadomesti z naslednjim:

„1.

Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost. Priporoča se zagotovitev vzajemnosti naslednjih ukrepov, kakor so podrobneje opisani v Prilogi:

Finska:

—

spodnja meja v višini 15 odstotkov za povprečno utež tveganja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s hipoteko na stanovanjskih enotah na Finskem, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Finskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB);

| | Belgija:






  — | pribitek k uteži tveganja za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v Belgiji in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop IRB, ter ga sestavljata:






  (a) | pavšalni pribitek k uteži tveganja v višini 5 odstotnih točk in |
| --- | --- | --- | --- |

Belgija:

—

pribitek k uteži tveganja za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v Belgiji in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop IRB, ter ga sestavljata:

(a)

pavšalni pribitek k uteži tveganja v višini 5 odstotnih točk in

| (b) | sorazmerni pribitek k uteži tveganja, ki obsega 33 odstotkov z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji; |
| --- | --- |

(b)

sorazmerni pribitek k uteži tveganja, ki obsega 33 odstotkov z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji;

| | Francija:






  — | poostritev omejitve velikih izpostavljenosti iz člena 395(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za izpostavljenosti do visoko zadolženih velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji na 5 odstotkov sprejemljivega kapitala, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(ii) Uredbe (EU) št. 575/2013 za globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) in druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije; |
| --- | --- | --- |

Francija:

—

poostritev omejitve velikih izpostavljenosti iz člena 395(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za izpostavljenosti do visoko zadolženih velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji na 5 odstotkov sprejemljivega kapitala, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(ii) Uredbe (EU) št. 575/2013 za globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) in druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije;

| | Švedska:






  — | posamezni instituciji lastna spodnja meja za z izpostavljenostjo tehtano povprečje uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovanih z nepremičninami, v višini 25 odstotkov, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Švedskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop IRB.“; |
| --- | --- | --- |

Švedska:

—

posamezni instituciji lastna spodnja meja za z izpostavljenostjo tehtano povprečje uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovanih z nepremičninami, v višini 25 odstotkov, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Švedskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop IRB.“;

| 2. | Priloga se nadomesti s Prilogo k temu priporočilu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se nadomesti s Prilogo k temu priporočilu.

V Frankfurtu na Majni, 2. junija 2020

Vodja sekretariata ESR

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

2

(3)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

3

(4)  Priporočilo ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 97, 12.3.2016, str. 9).

4

(5)  Priporočilo ESRB/2016/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 24. junija 2016 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 290, 10.8.2016, str. 1).

5

---

PRILOGA

Priloga k Priporočilu ESRB/2015/2 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

Finska

Posamezni kreditni instituciji lastna najnižja raven povprečne uteži tveganja v višini 15 odstotkov za kredite, zavarovane s hipoteko na stanovanjskih enotah na Finskem, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB) (v nadaljnjem besedilu: kreditne institucije s pristopom IRB).

I.   Opis ukrepa

| 1. | Finski ukrep, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013, obsega posamezni kreditni instituciji lastno spodnjo mejo v višini 15 odstotkov za povprečno utež tveganja na ravni portfelja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki se uporablja za kreditne institucije s pristopom IRB. |
| --- | --- |

1.

II.   Vzajemnost

| 2. | V skladu s členom 458(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 se ustreznim organom zadevnih držav članic priporoča, da zagotovijo vzajemnost finskega ukrepa in ga uporabijo pri kreditnih institucijah s pristopom IRB za njihove portfelje hipotekarnih kreditov na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki jih izdajo podružnice, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in se nahajajo na Finskem. Za namene tega odstavka se uporablja rok, določen v podpriporočilu C(3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ustreznim organom se tudi priporoča, da zagotovijo vzajemnost finskega ukrepa in ga uporabijo pri kreditnih institucijah s pristopom IRB za njihove portfelje hipotekarnih kreditov na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki jih neposredno čezmejno izdajo kreditne institucije s sedežem v njihovi jurisdikciji. Za namene tega odstavka se uporablja rok, določen v podpriporočilu C(3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | V skladu s podpriporočilom C(2) se ustreznim organom priporoča, da po posvetovanju z ESRB uporabijo ukrep makrobonitetne politike, ki je na voljo v njihovi jurisdikciji in katerega učinek je najbolj enakovreden učinku zgoraj navedenega ukrepa, ki se priporoča za vzajemnost, vključno s sprejetjem nadzorniških ukrepov in uporabo nadzorniških pooblastil, določenih v oddelku IV poglavja 2 naslova VII Direktive 2013/36/EU. Ustreznim organom se priporoča, da enakovreden ukrep sprejmejo v štirih mesecih. |
| --- | --- |

4.

III.   Prag pomembnosti

| 5. | Ukrep dopolnjuje prag pomembnosti, ki znaša 1 milijardo EUR izpostavljenosti do finskega trga stanovanjskih hipotekarnih kreditov in države članice, ki zagotavljajo vzajemnost, usmerja pri morebitni uporabi načela de minimis. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 lahko ustrezni organi zadevne države članice izvzamejo posamezne kreditne institucije s pristopom IRB, katerih portfelj hipotekarnih kreditov na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi enotami na Finskem, ni pomemben in je pod pragom pomembnosti v višini 1 milijarde EUR. V tem primeru morajo ustrezni organi spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da zagotovijo vzajemnost, ko kreditna institucija s pristopom IRB preseže prag v višini 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kadar v zadevnih drugih državah članicah ni pridobila dovoljenja nobena kreditna institucija s pristopom IRB, katere podružnice bi se nahajale na Finskem ali ki bi na Finskem neposredno opravljala finančne storitve ter ki bi imela izpostavljenosti do finskega trga hipotekarnih kreditov v višini vsaj 1 milijarde EUR, se lahko ustrezni organi zadevnih držav članic odločijo, da ne zagotovijo vzajemnosti, kakor je določeno v oddelku 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2. V tem primeru morajo ustrezni organi spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da zagotovijo vzajemnost, ko kreditna institucija s pristopom IRB preseže prag v višini 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

7.

Belgija

Pribitek k uteži tveganja za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji, ki velja za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v Belgiji in uporabljajo pristop IRB, ter se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013. Pribitek ima dva sestavna dela:

| (a) | pavšalni pribitek k uteži tveganja v višini 5 odstotnih točk in |
| --- | --- |

(a)

pavšalni pribitek k uteži tveganja v višini 5 odstotnih točk in

| (b) | sorazmerni pribitek k uteži tveganja, ki obsega 33 odstotkov z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji. |
| --- | --- |

(b)

sorazmerni pribitek k uteži tveganja, ki obsega 33 odstotkov z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji.

I.   Opis ukrepa

| 1. | Belgijski ukrep, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 in velja za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v Belgiji in uporabljajo pristop IRB, obsega pribitek k uteži tveganja za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji, pri čemer ima pribitek dva sestavna dela:






  (a) | prvi sestavni del obsega povečanje uteži tveganja za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji, ki se pridobi po izračunu drugega dela pribitka k uteži tveganja v skladu s točko (b), za 5 odstotnih točk; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

prvi sestavni del obsega povečanje uteži tveganja za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji, ki se pridobi po izračunu drugega dela pribitka k uteži tveganja v skladu s točko (b), za 5 odstotnih točk;

| (b) | drugi sestavni del obsega povečanje uteži tveganja za 33 odstotkov z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji. Z izpostavljenostjo tehtano povprečje je povprečje uteži tveganja posameznih posojil, izračunano v skladu s členom 154 Uredbe (EU) št. 575/2013, tehtano z ustrezno vrednostjo izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(b)

drugi sestavni del obsega povečanje uteži tveganja za 33 odstotkov z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji. Z izpostavljenostjo tehtano povprečje je povprečje uteži tveganja posameznih posojil, izračunano v skladu s členom 154 Uredbe (EU) št. 575/2013, tehtano z ustrezno vrednostjo izpostavljenosti.

II.   Vzajemnost

| 2. | V skladu s členom 458(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 se ustreznim organom zadevnih držav članic priporoča, da zagotovijo vzajemnost belgijskega ukrepa tako, da ga v roku, določenem v podpriporočilu C(3), uporabijo za podružnice, ki se nahajajo v Belgiji ter so podružnice kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in uporabljajo pristop IRB. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost belgijskega ukrepa tako, da ga uporabijo za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in uporabljajo pristop IRB ter imajo neposredne izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji. V skladu s podpriporočilom C(2) se ustreznim organom priporoča, da uporabijo ukrep, ki je enak ukrepu, ki ga je v Belgiji izvedel organ, pristojen za aktiviranje, v roku, določenem v podpriporočilu C(3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Če v jurisdikciji ustreznih organov ni na voljo enak ukrep makrobonitetne politike, se jim priporoča, da po posvetovanju z ESRB uporabijo ukrep makrobonitetne politike, ki je na voljo v njihovi jurisdikciji in katerega učinek je najbolj enakovreden učinku zgoraj navedenega ukrepa, ki se priporoča za vzajemnost, vključno s sprejetjem nadzorniških ukrepov in uporabo nadzorniških pooblastil, določenih v oddelku IV poglavja 2 naslova VII Direktive 2013/36/EU. Ustreznim organom se priporoča, da enakovreden ukrep sprejmejo najpozneje v štirih mesecih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

III.   Prag pomembnosti

| 5. | Ukrep dopolnjuje posamezni instituciji lasten prag pomembnosti, ki znaša 2 milijardi EUR in ustrezne organe, ki zagotavljajo vzajemnost ukrepa, usmerja pri morebitni uporabi načela de minimis. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 lahko ustrezni organi zadevne države članice izvzamejo posamezne kreditne institucije s pristopom IRB, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici ter katerih izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami v Belgiji, niso pomembne in so pod pragom pomembnosti v višini 2 milijard EUR. Ustrezni organi morajo pri uporabi praga pomembnosti spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da uporabijo belgijski ukrep za predhodno izvzete posamezne kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, kadar se preseže prag pomembnosti v višini 2 milijard EUR. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kadar v zadevnih državah članicah ni pridobila dovoljenja nobena kreditna institucija s pristopom IRB, katere podružnice bi se nahajale v Belgiji ali ki bi imela neposredne izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami v Belgiji, ter ki bi imela izpostavljenosti do belgijskega trga stanovanjskih nepremičnin v višini vsaj 2 milijard EUR, se lahko ustrezni organi zadevnih držav članic odločijo, da ne zagotovijo vzajemnosti belgijskega ukrepa, kakor je določeno v oddelku 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2. V tem primeru morajo ustrezni organi spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da zagotovijo vzajemnost belgijskega ukrepa, ko kreditna institucija, ki uporablja pristop IRB, preseže prag v višini 2 milijard EUR. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 je prag pomembnosti v višini 2 milijard EUR najvišja priporočena raven praga. Ustrezni organi, ki zagotavljajo vzajemnost, lahko zato namesto uporabe priporočenega praga določijo nižji prag za svoje jurisdikcije, kjer je to primerno, ali zagotovijo vzajemnost ukrepa brez praga pomembnosti. |
| --- | --- |

8.

Francija

Poostritev omejitve velikih izpostavljenosti iz člena 395(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za izpostavljenosti do visoko zadolženih velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji na 5 odstotkov sprejemljivega kapitala, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(ii) Uredbe (EU) št. 575/2013 za globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) in druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije.

I.   Opis ukrepa

| 1. | Francoski ukrep, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(ii) Uredbe (EU) št. 575/2013 in velja za GSPI in DSPI na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije (ne na subkonsolidirani ravni), obsega poostritev omejitve velikih izpostavljenosti, ki se nanaša na izpostavljenosti do visoko zadolženih velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji, na 5 odstotkov njihovega sprejemljivega kapitala. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nefinančna družba je opredeljena kot fizična ali pravna oseba zasebnega prava s sedežem v Franciji, ki spada na svoji ravni in na najvišji ravni konsolidacije v sektor nefinančnih družb, kakor je opredeljen v točki 2.45 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta(*). |
| --- | --- |

2.

(*) Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

| 3. | Ukrep se uporablja za izpostavljenosti do nefinančnih družb s sedežem v Franciji in za izpostavljenosti do skupin povezanih nefinančnih družb, na naslednji način:






  (a) | v primeru nefinančnih družb, ki so del skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež v Franciji, se ukrep uporablja za vsoto neto izpostavljenosti do skupine in vseh njenih povezanih subjektov v smislu točke (39) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

v primeru nefinančnih družb, ki so del skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež v Franciji, se ukrep uporablja za vsoto neto izpostavljenosti do skupine in vseh njenih povezanih subjektov v smislu točke (39) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | v primeru nefinančnih družb, ki so del skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež zunaj Francije, se ukrep uporablja za vsoto:






  (i) | izpostavljenosti do nefinančnih družb s sedežem v Franciji; |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru nefinančnih družb, ki so del skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež zunaj Francije, se ukrep uporablja za vsoto:

(i)

izpostavljenosti do nefinančnih družb s sedežem v Franciji;

| (ii) | izpostavljenosti do subjektov v Franciji ali v tujini, ki jih nefinančne družbe iz točke (i) neposredno ali posredno obvladujejo v smislu točke (39) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in |
| --- | --- |

(ii)

izpostavljenosti do subjektov v Franciji ali v tujini, ki jih nefinančne družbe iz točke (i) neposredno ali posredno obvladujejo v smislu točke (39) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in

| (iii) | izpostavljenosti do subjektov v Franciji ali v tujini, ki so ekonomsko odvisni od nefinančnih družb iz točke (i) v smislu točke (39) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(iii)

izpostavljenosti do subjektov v Franciji ali v tujini, ki so ekonomsko odvisni od nefinančnih družb iz točke (i) v smislu točke (39) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Nefinančne družbe, ki nimajo sedeža v Franciji ter niso podrejene družbe nefinančne družbe s sedežem v Franciji ali od nje ekonomsko odvisni subjekti in jih neposredno ali posredno ne obvladuje nefinančna družba s sedežem v Franciji, torej ne sodijo v okvir ukrepa.

V skladu s členom 395(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 se ukrep uporablja po upoštevanju učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja in izvzetij v skladu s členi 399 do 403 Uredbe (EU) št. 575/2013.

| 4. | GSPI ali DSPI mora šteti nefinančno družbo s sedežem v Franciji za veliko, če znaša njena originalna izpostavljenost do te nefinančne družbe ali skupine povezanih nefinančnih družb v smislu odstavka 3 najmanj 300 milijonov EUR. Vrednost originalne izpostavljenosti se izračuna v skladu s členoma 389 in 390 Uredbe (EU) št. 575/2013 pred upoštevanjem učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja in izvzetij, določenih v členih 399 do 403 Uredbe (EU) št. 575/2013, kakor se poroča v skladu s členom 9 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014(**). |
| --- | --- |

4.

(**) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

| 5. | Nefinančna družba se šteje za visoko zadolženo, če je njen količnik finančnega vzvoda višji od 100 odstotkov in količnik kritja finančnih stroškov nižji od tri, izračunano na najvišji ravni konsolidacije na naslednji način:






  (a) | količnik finančnega vzvoda je razmerje med skupnim dolgom brez gotovine in lastniškim kapitalom in |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

količnik finančnega vzvoda je razmerje med skupnim dolgom brez gotovine in lastniškim kapitalom in

| (b) | količnik kritja finančnih stroškov je razmerje med dodano vrednostjo, povečano za subvencije za poslovanje in zmanjšano za: (i) plače; (ii) davke in dajatve iz poslovanja; (iii) druge neto običajne izdatke za poslovanje brez neto stroškov obresti in podobnih stroškov in (iv) depreciacijo in amortizacijo na eni strani ter stroški obresti in podobnimi stroški na drugi strani. |
| --- | --- |

(b)

količnik kritja finančnih stroškov je razmerje med dodano vrednostjo, povečano za subvencije za poslovanje in zmanjšano za: (i) plače; (ii) davke in dajatve iz poslovanja; (iii) druge neto običajne izdatke za poslovanje brez neto stroškov obresti in podobnih stroškov in (iv) depreciacijo in amortizacijo na eni strani ter stroški obresti in podobnimi stroški na drugi strani.

Količniki se izračunajo na podlagi računovodskih agregatov, opredeljenih v skladu z veljavnimi standardi, kakor so predstavljeni v računovodskih izkazih nefinančne družbe, ki jih po potrebi potrdi pooblaščeni računovodja.

II.   Vzajemnost

| 6. | Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost francoskega ukrepa tako, da ga uporabijo za GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije v njihovi jurisdikciji. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Če v jurisdikciji ustreznih organov ni na voljo enak ukrep makrobonitetne politike, se jim v skladu s podpriporočilom C(2) priporoča, da po posvetovanju z ESRB uporabijo ukrep makrobonitetne politike, ki je na voljo v njihovi jurisdikciji in katerega učinek je najbolj enakovreden učinku zgoraj navedenega ukrepa, ki se priporoča za vzajemnost. Ustreznim organom se priporoča, da enakovreden ukrep sprejmejo najpozneje v šestih mesecih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

III.   Prag pomembnosti

| 8. | Ukrep dopolnjuje sestavljen prag pomembnosti, ki ustrezne organe, ki zagotavljajo vzajemnost, usmerja pri morebitni uporabi načela de minimis in ga sestavljajo:






  (a) | prag v višini 2 milijard EUR za skupne originalne izpostavljenosti GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije do francoskega sektorja nefinančnih družb; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

prag v višini 2 milijard EUR za skupne originalne izpostavljenosti GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije do francoskega sektorja nefinančnih družb;

| (b) | prag v višini 300 milijonov EUR, ki se uporablja za GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in dosegajo ali presegajo prag iz točke (a), za:






  (i) | posamezno originalno izpostavljenost do nefinančne družbe s sedežem v Franciji; |
| --- | --- | --- |

(b)

prag v višini 300 milijonov EUR, ki se uporablja za GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in dosegajo ali presegajo prag iz točke (a), za:

(i)

posamezno originalno izpostavljenost do nefinančne družbe s sedežem v Franciji;

| (ii) | vsoto originalnih izpostavljenosti do skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež v Franciji, izračunano v skladu z odstavkom 3(a); |
| --- | --- |

(ii)

vsoto originalnih izpostavljenosti do skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež v Franciji, izračunano v skladu z odstavkom 3(a);

| (iii) | vsoto originalnih izpostavljenosti do nefinančnih družb s sedežem v Franciji, ki so del skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež zunaj Francije, kakor se poroča na podlagi predlog C 28.00 in C 29.00 iz Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014; |
| --- | --- |

(iii)

vsoto originalnih izpostavljenosti do nefinančnih družb s sedežem v Franciji, ki so del skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež zunaj Francije, kakor se poroča na podlagi predlog C 28.00 in C 29.00 iz Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014;

| (c) | prag v višini 5 odstotkov sprejemljivega kapitala GSPI ali DSPI na najvišji ravni konsolidacije za izpostavljenosti, opredeljene v točki (b), po upoštevanju učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja in izvzetij v skladu s členi 399 do 403 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

prag v višini 5 odstotkov sprejemljivega kapitala GSPI ali DSPI na najvišji ravni konsolidacije za izpostavljenosti, opredeljene v točki (b), po upoštevanju učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja in izvzetij v skladu s členi 399 do 403 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Pragova iz odstavkov (b) in (c) se uporabljata ne glede na to, ali je ustrezni subjekt ali nefinančna družba visoko zadolžena ali ne.

Vrednost originalne izpostavljenosti iz odstavkov (a) in (b) se izračuna v skladu s členoma 389 in 390 Uredbe (EU) št. 575/2013 pred upoštevanjem učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja in izvzetij, določenih v členih 399 do 403 Uredbe (EU) št. 575/2013, kakor se poroča v skladu s členom 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.

| 9. | V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 lahko ustrezni organi zadevne države članice izvzamejo GSPI ali DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državni članici, na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije, ki ne presegajo sestavljenega praga pomembnosti iz odstavka 8. Ustrezni organi morajo pri uporabi praga pomembnosti spremljati pomembnost izpostavljenosti GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, do francoskega sektorja nefinančnih družb ter koncentracijo izpostavljenosti GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, do velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji, pri tem pa se jim priporoča, da uporabijo francoski ukrep za predhodno izvzete GSPI ali DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije, kadar se preseže sestavljeni prag pomembnosti iz člena 8. Ustrezne organe se tudi spodbuja, da druge udeležence na trgu v svoji jurisdikciji opozorijo na sistemska tveganja, povezana s povečanim finančnim vzvodom velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kadar v zadevnih državah članicah ni pridobila dovoljenja nobena GSPI in nobena DSPI na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije, ki bi imela izpostavljenosti do francoskega sektorja nefinančnih družb nad pragom pomembnosti iz odstavka 8, se lahko ustrezni organi zadevnih držav članic odločijo, da ne zagotovijo vzajemnosti francoskega ukrepa, kakor je določeno v oddelku 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2. V tem primeru morajo ustrezni organi spremljati pomembnost izpostavljenosti GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, do francoskega sektorja nefinančnih družb ter koncentracijo izpostavljenosti GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, do velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji, pri tem pa se jim priporoča, da zagotovijo vzajemnost francoskega ukrepa, ko GSPI ali DSPI na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije preseže sestavljeni prag pomembnosti iz odstavka 8. Ustrezne organe se tudi spodbuja, da druge udeležence na trgu v svoji jurisdikciji opozorijo na sistemska tveganja, povezana s povečanim finančnim vzvodom velikih nefinančnih družb s sedežem v Franciji. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 je sestavljeni prag pomembnosti iz odstavka 8 najvišja priporočena raven praga. Ustrezni organi, ki zagotavljajo vzajemnost, lahko zato namesto uporabe priporočenega praga določijo nižji prag za svoje jurisdikcije, kjer je to primerno, ali zagotovijo vzajemnost ukrepa brez praga pomembnosti. |
| --- | --- |

11.

Švedska

Posamezni instituciji lastna spodnja meja za z izpostavljenostjo tehtano povprečje uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovanih z nepremičninami, v višini 25 odstotkov, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Švedskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop IRB.

I.   Opis ukrepa

| 1. | Švedski ukrep, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 in velja za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Švedskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop IRB, obsega posamezni instituciji lastno spodnjo mejo za z izpostavljenostjo tehtano povprečje uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovanih z nepremičninami, v višini 25 odstotkov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Z izpostavljenostjo tehtano povprečje je povprečje uteži tveganja posameznih izpostavljenosti, izračunano v skladu s členom 154 Uredbe (EU) št. 575/2013, tehtano z ustrezno vrednostjo izpostavljenosti. |
| --- | --- |

2.

II.   Vzajemnost

| 3. | V skladu s členom 458(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 se ustreznim organom zadevnih držav članic priporoča, da zagotovijo vzajemnost švedskega ukrepa tako, da ga v roku, določenem v podpriporočilu C(3), uporabijo za podružnice, ki se nahajajo na Švedskem ter so podružnice kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in uporabljajo pristop IRB. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost švedskega ukrepa tako, da ga uporabijo za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in uporabljajo pristop IRB ter imajo neposredne izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovane z nepremičninami. V skladu s podpriporočilom C(2) se ustreznim organom priporoča, da uporabijo ukrep, ki je enak ukrepu, ki ga je na Švedskem izvedel organ, pristojen za aktiviranje, v roku, določenem v podpriporočilu C(3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če v jurisdikciji ustreznih organov ni na voljo enak ukrep makrobonitetne politike, se jim priporoča, da po posvetovanju z ESRB uporabijo ukrep makrobonitetne politike, ki je na voljo v njihovi jurisdikciji in katerega učinek je najbolj enakovreden učinku zgoraj navedenega ukrepa, ki se priporoča za vzajemnost. Ustreznim organom se priporoča, da enakovreden ukrep sprejmejo najpozneje v štirih mesecih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

5.

III.   Prag pomembnosti

| 6. | Ukrep dopolnjuje posamezni instituciji lasten prag pomembnosti, ki znaša 5 milijard SEK in ustrezne organe, ki zagotavljajo vzajemnost ukrepa, usmerja pri morebitni uporabi načela de minimis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 lahko ustrezni organi zadevne države članice izvzamejo posamezne kreditne institucije s pristopom IRB, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici ter katerih izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovane z nepremičninami, niso pomembne in so pod pragom pomembnosti v višini 5 milijard SEK. Ustrezni organi morajo pri uporabi praga pomembnosti spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da uporabijo švedski ukrep za predhodno izvzete posamezne kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, kadar se preseže prag pomembnosti v višini 5 milijard SEK. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kadar v zadevnih državah članicah ni pridobila dovoljenja nobena kreditna institucija s pristopom IRB, katere podružnice bi se nahajale na Švedskem ali ki bi imela neposredne izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovane z nepremičninami, ter ki bi imela izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovane z nepremičninami, v višini vsaj 5 milijard SEK, se lahko ustrezni organi zadevnih držav članic odločijo, da ne zagotovijo vzajemnosti švedskega ukrepa, kakor je določeno v oddelku 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2. V tem primeru morajo ustrezni organi spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da zagotovijo vzajemnost švedskega ukrepa, ko kreditna institucija, ki uporablja pristop IRB, preseže prag v višini 5 milijard SEK. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 je prag pomembnosti v višini 5 milijard SEK najvišja priporočena raven praga. Ustrezni organi, ki zagotavljajo vzajemnost, lahko zato namesto uporabe priporočenega praga določijo nižji prag za svoje jurisdikcije, kjer je to primerno, ali zagotovijo vzajemnost ukrepa brez praga pomembnosti. |
| --- | --- |

9.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/10

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9316 – Peab/YIT’s paving and mineral aggregates business)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 217/02)

Komisija se je 26. marca 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9316. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9316. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/11

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9601 – Czech Media Invest/Rockaway/Brasinex Bohemia)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 217/03)

Komisija se je 25. junija 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v češkem jeziku in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9601. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9601. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/12

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9450 – PPG/TIL/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 217/04)

Komisija se je 31. oktobra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9450. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9450. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/13

---

Obvestilo nekaterim osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2016/849 in Uredbe Sveta (EU) 2017/1509 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

(2020/C 217/05)

Osebe in subjekte: HYON Chol-hae (št. 2), O Kuk-Ryol (št. 3), PAK Jae-gyong (št. 4), generalpodpolkovnik KIM Yong Chol (št. 7), HONG Sung-Mu (št. 10), KIM Chun-sam (št. 12), KIM Chun-sop (št. 13), KIM Jong-gak (št. 14), KIM Rak Kyom (št. 15), KIM Won-hong (št. 16), PAK Jong-chon (št. 17), RI Jong-su (št. 18), SON Chol-ju (št. 19), YUN Jong-Rin (št. 20), RI Myong Su (št. 24), SO Hong Chan (št. 25), JANG Chol (št. 27) in Korean Ryengwang Trading Corporation (št. 2), ki so med osebami in subjekti s seznama v Prilogi II k Sklepu (SZVP) 2016/849 (1) in Prilogi XV k Uredbi (EU) 2017/1509 (2), ter JONG Chol Young (št. 4) in Pan Systems Pyongyang (št. 4), ki sta med osebami in subjekti s seznama v Prilogi III k Sklepu (SZVP) 2016/849 in Prilogi XVI k Uredbi (EU) 2017/1509 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji, obveščamo o naslednjem.

Svet namerava obdržati omejevalne ukrepe proti navedenim osebam in subjektom na podlagi novih utemeljitev. Navedene osebe obveščamo, da lahko do 7. julija 2020 Svetu pošljejo zahtevo za pridobitev predvidenih utemeljitev za njihovo uvrstitev na seznam, in sicer na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu.

---

(1)  UL L 141, 28.5.2016, str. 79.

(2)  UL L 224, 31.8.2017, str. 1.

---

Evropska komisija

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/14

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. junij 2020

(2020/C 217/06)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1198 |
| JPY | japonski jen | 120,66 |
| DKK | danska krona | 7,4526 |
| GBP | funt šterling | 0,91243 |
| SEK | švedska krona | 10,4948 |
| CHF | švicarski frank | 1,0651 |
| ISK | islandska krona | 155,40 |
| NOK | norveška krona | 10,9120 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,740 |
| HUF | madžarski forint | 356,58 |
| PLN | poljski zlot | 4,4560 |
| RON | romunski leu | 4,8397 |
| TRY | turška lira | 7,6761 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6344 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5324 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6788 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7480 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5648 |
| KRW | južnokorejski won | 1 345,83 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,4425 |
| CNY | kitajski juan | 7,9219 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5708 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 184,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7989 |
| PHP | filipinski peso | 55,834 |
| RUB | ruski rubelj | 79,6300 |
| THB | tajski bat | 34,624 |
| BRL | brazilski real | 6,1118 |
| MXN | mehiški peso | 25,9470 |
| INR | indijska rupija | 84,6235 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1198

JPY

japonski jen

120,66

DKK

danska krona

7,4526

GBP

funt šterling

0,91243

SEK

švedska krona

10,4948

CHF

švicarski frank

1,0651

ISK

islandska krona

155,40

NOK

norveška krona

10,9120

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,740

HUF

madžarski forint

356,58

PLN

poljski zlot

4,4560

RON

romunski leu

4,8397

TRY

turška lira

7,6761

AUD

avstralski dolar

1,6344

CAD

kanadski dolar

1,5324

HKD

hongkonški dolar

8,6788

NZD

novozelandski dolar

1,7480

SGD

singapurski dolar

1,5648

KRW

južnokorejski won

1 345,83

ZAR

južnoafriški rand

19,4425

CNY

kitajski juan

7,9219

HRK

hrvaška kuna

7,5708

IDR

indonezijska rupija

16 184,41

MYR

malezijski ringit

4,7989

PHP

filipinski peso

55,834

RUB

ruski rubelj

79,6300

THB

tajski bat

34,624

BRL

brazilski real

6,1118

MXN

mehiški peso

25,9470

INR

indijska rupija

84,6235

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/15

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o začetku pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom

(Celotno besedilo mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) www.edps.europa.eu.)

(2020/C 217/07)

Povzetek

Evropska komisija je 3. februarja 2020 sprejela Priporočilo za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska.

Cilj pogajanj je vzpostaviti partnerstvo med Unijo in po potrebi Euratomom ter Združenim kraljestvom, ki bo celovito in bo zajemalo vsa interesna področja, ki so navedena v politični izjavi. Tako partnerstvo bi bilo sestavljeno iz treh glavnih delov: iz splošnih določb, ki bi med drugim vsebovale temeljna načela in temelje sodelovanja ter določbe o upravljanju, gospodarskega partnerstva in varnostnega partnerstva.

ENVP pozdravlja in podpira cilj Komisije, da bo z Združenim kraljestvom sklenila celovito partnerstvo za vzpostavitev sodelovanja, katerega bistveni elementi bi morali biti zlasti spoštovanje in varstvo človekovih pravic ter pravna država, potrditev zavezanosti pogodbenic k zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov in polno spoštovanje pravil Unije o varstvu osebnih podatkov.

Glede na tesno sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom, za katero se pričakuje, da se bo po koncu prehodnega obdobja nadaljevalo, ENVP pozdravlja in podpira tudi zavezo Komisije iz njenega Priporočila, da si bo prizadevala za sprejemanje sklepov o ustreznosti, če bodo izpolnjeni ustrezni pogoji.

Cilj tega mnenja je zagotoviti konstruktivne in objektivne nasvete v zvezi s predvidenim partnerstvom in oceno ustreznosti.

ENVP v zvezi s predvidenim partnerstvom daje naslednja tri glavna priporočila:

| — | zagotovitev, da sta varnostno in gospodarsko partnerstvo podprta s podobnimi zavezami glede spoštovanja temeljnih pravic, vključno z ustreznim varstvom osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da sta varnostno in gospodarsko partnerstvo podprta s podobnimi zavezami glede spoštovanja temeljnih pravic, vključno z ustreznim varstvom osebnih podatkov,

| — | opredelitev prednostnih nalog, pri čemer bi bilo treba skleniti dogovore o mednarodnem sodelovanju tudi na drugih področjih in ne le v zvezi s kazenskim pregonom, zlasti za sodelovanje med javnimi organi, vključno z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, |
| --- | --- |

—

opredelitev prednostnih nalog, pri čemer bi bilo treba skleniti dogovore o mednarodnem sodelovanju tudi na drugih področjih in ne le v zvezi s kazenskim pregonom, zlasti za sodelovanje med javnimi organi, vključno z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije,

| — | ocena vprašanja nadaljnjih prenosov osebnih podatkov ob upoštevanju Mnenja Sodišča 1/15 za gospodarsko in varnostno partnerstvo. |
| --- | --- |

—

ocena vprašanja nadaljnjih prenosov osebnih podatkov ob upoštevanju Mnenja Sodišča 1/15 za gospodarsko in varnostno partnerstvo.

ENVP v zvezi z oceno ustreznosti opozarja na naslednje točke:

| — | pomen take ocene v skladu z direktivo o kazenskem pregonu in Splošno uredbo o varstvu podatkov za sodelovanje med javnimi organi ter njen vpliv na prenose, ki jih izvedejo institucije, organi, uradi in agencije Unije v Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

pomen take ocene v skladu z direktivo o kazenskem pregonu in Splošno uredbo o varstvu podatkov za sodelovanje med javnimi organi ter njen vpliv na prenose, ki jih izvedejo institucije, organi, uradi in agencije Unije v Združeno kraljestvo,

| — | pomen opredelitve področja uporabe predvidenih sklepov o ustreznosti, zlasti v skladu z direktivo o kazenskem pregonu, |
| --- | --- |

—

pomen opredelitve področja uporabe predvidenih sklepov o ustreznosti, zlasti v skladu z direktivo o kazenskem pregonu,

| — | za sprejetje sklepa o ustreznosti morajo biti izpolnjeni določeni pogoji in zahteve; če bi Komisija predložila osnutek sklepa o ustreznosti, bi bilo treba ENVP ustrezno in pravočasno vključiti, |
| --- | --- |

—

za sprejetje sklepa o ustreznosti morajo biti izpolnjeni določeni pogoji in zahteve; če bi Komisija predložila osnutek sklepa o ustreznosti, bi bilo treba ENVP ustrezno in pravočasno vključiti,

| — | glede na poseben položaj Združenega kraljestva bi vsako odstopanje od pravnega reda EU na področju varstva podatkov, zaradi katerega bi se znižala raven varstva, močno oviralo ugotovitve o ustreznosti. |
| --- | --- |

—

glede na poseben položaj Združenega kraljestva bi vsako odstopanje od pravnega reda EU na področju varstva podatkov, zaradi katerega bi se znižala raven varstva, močno oviralo ugotovitve o ustreznosti.

ENVP na koncu priporoča, naj Unija sprejme ukrepe za pripravo na vse možne primere, tudi na tiste, kadar sklepa oziroma sklepov o ustreznosti ne bi bilo mogoče sprejeti v prehodnem obdobju, kadar sklep o ustreznosti sploh ne bi bil sprejet ali kadar bi bil sprejet samo v zvezi z nekaterimi področji.

ENVP je Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu na voljo za nadaljnje svetovanje med pogajanji in pred dokončnim oblikovanjem predvidenega partnerstva.

1.   UVOD

| 1. | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) je 1. februarja 2020 izstopilo iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo. Podrobnosti izstopa so določene v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sporazum o izstopu je začel veljati 1. februarja 2020 in določa prehodno obdobje, v katerem se v skladu z navedenim sporazumom v Združenem kraljestvu in zanj uporablja pravo Unije. To obdobje se bo končalo 31. decembra 2020, razen če skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom o izstopu, pred 1. julijem 2020 sprejme enoten sklep o podaljšanju prehodnega obdobja za največ eno ali dve leti. Sporazumu o izstopu (2) je bila priložena politična izjava o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, 2020/C 34/01 (v nadaljnjem besedilu: politična izjava) (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropska komisija je 3. februarja 2020 sprejela priporočilo za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo). Priloga k priporočilu (v nadaljnjem besedilu: priloga) določa pogajalske smernice, ki jih je Svet pripravil za Komisijo, tj. cilje, ki bi si jih Komisija morala prizadevati doseči med pogajanji v imenu EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Priporočilo je bilo sprejeto na podlagi postopka iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami. Kar zadeva materialno pravno podlago, Komisija priporoča, naj se sklep v tej fazi utemelji s členom 217 PDEU (pridružitveni sporazum), ob priznavanju, da bo „materialno pravno podlago za podpis in sklenitev novega partnerstva mogoče določiti šele ob koncu pogajanj“. |
| --- | --- |

4.

| 5. | „Predvideno partnerstvo je urejeno v enotnem svežnju, ki ga sestavljajo trije glavni elementi:






  — | splošna ureditev (vključno z določbami o osnovnih vrednotah in načelih ter o upravljanju), |
| --- | --- | --- |

5.

—

splošna ureditev (vključno z določbami o osnovnih vrednotah in načelih ter o upravljanju),

| — | gospodarska ureditev (vključno z določbami o trgovini in jamstvih glede enakih konkurenčnih pogojev) ter |
| --- | --- |

—

gospodarska ureditev (vključno z določbami o trgovini in jamstvih glede enakih konkurenčnih pogojev) ter

| — | varnostna ureditev (vključno z določbami o sodelovanju pri kazenskem pregonu in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah ter o zunanji politiki, varnosti in obrambi).“ (5). |
| --- | --- |

—

varnostna ureditev (vključno z določbami o sodelovanju pri kazenskem pregonu in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah ter o zunanji politiki, varnosti in obrambi).“ (5).

| 6. | Evropski parlament je 12. februarja 2020 sprejel resolucijo (6) o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom.
  ENVP pozdravlja, da se je Evropska komisija z njim 12. februarja 2020 posvetovala o priporočilu. To mnenje ne posega v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko dal pozneje na podlagi nadaljnjih razpoložljivih informacij. ENVP pričakuje, da bo z njim pravočasno opravljeno posvetovanje o besedilu osnutka partnerstva v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

6.

ENVP pozdravlja, da se je Evropska komisija z njim 12. februarja 2020 posvetovala o priporočilu. To mnenje ne posega v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko dal pozneje na podlagi nadaljnjih razpoložljivih informacij. ENVP pričakuje, da bo z njim pravočasno opravljeno posvetovanje o besedilu osnutka partnerstva v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725.

5.   ZAKLJUČEK

| 20. | ENVP pozdravlja in podpira cilj Komisije, da bo z Združenim kraljestvom sklenila celovito partnerstvo za vzpostavitev sodelovanja, katerega bistveni elementi bi morali biti zlasti spoštovanje in varstvo človekovih pravic ter pravna država, potrditev zavezanosti pogodbenic k zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov in polno spoštovanje pravil Unije o varstvu osebnih podatkov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Glede na tesno sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom, za katero se pričakuje, da se bo po koncu prehodnega obdobja nadaljevalo, ENVP pozdravlja in podpira tudi zavezo Komisije iz njenega Priporočila, da si bo prizadevala za sprejemanje sklepov o ustreznosti, če bodo izpolnjeni ustrezni pogoji. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Cilj tega mnenja je zato institucijam EU zagotoviti konstruktivne in objektivne nasvete, saj si Komisija prizadeva, da bi jo Svet pooblastil za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom, in si namerava prizadevati za sprejemanje sklepov o ustreznosti, če bodo izpolnjeni pogoji. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ENVP zato v zvezi s predlaganim partnerstvom priporoča:






  — | zagotovitev, da sta varnostno in gospodarsko partnerstvo podprta s podobnimi zavezami glede spoštovanja temeljnih pravic, vključno z ustreznim varstvom osebnih podatkov, |
| --- | --- | --- |

23.

—

zagotovitev, da sta varnostno in gospodarsko partnerstvo podprta s podobnimi zavezami glede spoštovanja temeljnih pravic, vključno z ustreznim varstvom osebnih podatkov,

| — | opredelitev prednostnih nalog, pri čemer bi bilo treba skleniti dogovore o mednarodnem sodelovanju tudi na drugih področjih in ne le v zvezi s kazenskim pregonom, zlasti za sodelovanje med javnimi organi, vključno z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, |
| --- | --- |

—

opredelitev prednostnih nalog, pri čemer bi bilo treba skleniti dogovore o mednarodnem sodelovanju tudi na drugih področjih in ne le v zvezi s kazenskim pregonom, zlasti za sodelovanje med javnimi organi, vključno z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije,

| — | oceno vprašanja nadaljnjih prenosov osebnih podatkov ob upoštevanju Mnenja Sodišča 1/15 ne samo pri obdelavi podatkov iz evidence podatkov o potnikih, ampak tudi za gospodarsko in varnostno partnerstvo. |
| --- | --- |

—

oceno vprašanja nadaljnjih prenosov osebnih podatkov ob upoštevanju Mnenja Sodišča 1/15 ne samo pri obdelavi podatkov iz evidence podatkov o potnikih, ampak tudi za gospodarsko in varnostno partnerstvo.

| 24. | ENVP v zvezi z oceno ustreznosti poudarja pomen:






  — | take ocene v skladu z direktivo o kazenskem pregonu in Splošno uredbo o varstvu podatkov za sodelovanje med javnimi organi ter njen vpliv na prenose, ki jih izvedejo institucije, organi, uradi in agencije Unije v Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- |

24.

—

take ocene v skladu z direktivo o kazenskem pregonu in Splošno uredbo o varstvu podatkov za sodelovanje med javnimi organi ter njen vpliv na prenose, ki jih izvedejo institucije, organi, uradi in agencije Unije v Združeno kraljestvo,

| — | opredelitve področja uporabe predvidenih sklepov o ustreznosti, zlasti v skladu z direktivo o kazenskem pregonu; |
| --- | --- |

—

opredelitve področja uporabe predvidenih sklepov o ustreznosti, zlasti v skladu z direktivo o kazenskem pregonu;

| 25. | Opozarja, da morajo biti za sprejetje sklepa o ustreznosti izpolnjeni določeni pogoji in zahteve; če bi Komisija predložila osnutek sklepa o ustreznosti, bi bilo treba ENVP ustrezno in pravočasno vključiti. Poudarja, da bi glede na poseben položaj Združenega kraljestva vsako odstopanje od pravnega reda EU na področju varstva podatkov, zaradi katerega bi se znižala raven varstva, močno oviralo ugotovitve o ustreznosti. ENVP tudi priporoča, naj Unija sprejme ukrepe za pripravo na vse možne primere, tudi na tiste, kadar sklepa oziroma sklepov o ustreznosti ne bi bilo mogoče sprejeti v prehodnem obdobju, kadar sklep o ustreznosti sploh ne bi bil sprejet ali kadar bi bil sprejet samo v zvezi z nekaterimi področji. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ENVP pa bo Komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu na voljo za svetovanje v nadaljnjih fazah tega procesa. Pripombe v tem mnenju ne posegajo v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko podal v zvezi z nadaljnjimi vprašanji, ki bi se obravnavala, ko bodo na voljo dodatne informacije. ENVP pričakuje, da bo z njim opravljeno posvetovanje o besedilu osnutka partnerstva pred njegovim dokončnim oblikovanjem. |
| --- | --- |

26.

Bruselj, 24. februar 2020

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

1

(2)  Člen 184 sporazuma o izstopu določa: „Unija in Združeno kraljestvo si v dobri veri in ob popolnem spoštovanju svojega pravnega reda čim bolj prizadevata, da sprejmeta potrebne ukrepe za pospešena pogajanja o sporazumih, ki urejajo njune prihodnje odnose, navedene v politični deklaraciji z dne 17. oktobra 2019, in da izvedeta ustrezne postopke za ratifikacijo ali sklenitev navedenih sporazumov, da se zagotovi, kolikor je to mogoče, da se navedeni sporazumi začnejo uporabljati od konca prehodnega obdobja..“

2

(3)  UL C 34, 31.1.2020, str. 1.

3

(4)  COM(2020) 35 final.

4

(5)  Stran 2 priporočila.

5

(6)  2020/2557(RSP) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (P9_TA(2020)0033).

6

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/18

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9736 – Lone Star/BASF construction chemicals (EB) business)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 217/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Lone Star Funds („Lone Star“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Lone Star Funds („Lone Star“, ZDA),

| — | podjetje BASF za gradbene kemikalije („oddelek za EB BASF“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

podjetje BASF za gradbene kemikalije („oddelek za EB BASF“, Nemčija).

Podjetje Lone Star pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim oddelkom EB podjetja BASF.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Lone Star: zasebno kapitalsko podjetje, ki po vsem svetu vlaga v nepremičnine, lastniški kapital, kredite in druga finančna sredstva, |
| --- | --- |

—

Lone Star: zasebno kapitalsko podjetje, ki po vsem svetu vlaga v nepremičnine, lastniški kapital, kredite in druga finančna sredstva,

| — | oddelek EB podjetja BASF: oddelek podjetja BASF za gradbene kemikalije, ki ga sestavljata dve strateški poslovni enoti: (i) „sistemi za primesi“, ki zagotavljajo rešitve za stranke v proizvodnji betona, cementa in podzemni gradnji, ter (ii) „gradbeni sistemi“, ki ponujajo rešitve za zaščito in popravilo stavb in objektov. |
| --- | --- |

—

oddelek EB podjetja BASF: oddelek podjetja BASF za gradbene kemikalije, ki ga sestavljata dve strateški poslovni enoti: (i) „sistemi za primesi“, ki zagotavljajo rešitve za stranke v proizvodnji betona, cementa in podzemni gradnji, ter (ii) „gradbeni sistemi“, ki ponujajo rešitve za zaščito in popravilo stavb in objektov.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9736 – Lone Star/BASF construction chemicals (EB) business

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

| Poštni naslov: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/20

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9803 –
  SAZKA Group/OPAP)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 217/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | SAZKA Group a.s. („SAZKA Group“, Češka), ki je pod nadzorom KKCG AG in katerega končno matično podjetje je VALEA Foundation, |
| --- | --- |

—

SAZKA Group a.s. („SAZKA Group“, Češka), ki je pod nadzorom KKCG AG in katerega končno matično podjetje je VALEA Foundation,

| — | OPAP S.A. („OPAP“, Grčija). |
| --- | --- |

—

OPAP S.A. („OPAP“, Grčija).

SAZKA Group pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem OPAP.

Koncentracija se izvede s pogodbo ali na kakršen koli drug način ter z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje SAZKA Group: dejavno na področju loterije, iger in stav na Češkem, v Avstriji in Italiji, |
| --- | --- |

—

za podjetje SAZKA Group: dejavno na področju loterije, iger in stav na Češkem, v Avstriji in Italiji,

| — | za podjetje OPAP: dejavno na področju loterije, iger in stav v Grčiji in na Cipru. |
| --- | --- |

—

za podjetje OPAP: dejavno na področju loterije, iger in stav v Grčiji in na Cipru.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9803 – SAZKA Group/OPAP

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/21

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 217/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„ALELLA“

PDO-ES-A1423-AM04

Datum obvestila: 3. april 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Razširitev geografskega območja ZOP

S spremembo je v razmejeno geografsko območje vključena občina Santa Coloma de Gramenet, zaradi česar sta spremenjeni točka 6 specifikacije proizvoda in točka 1.6 enotnega dokumenta.

Gre torej za standardno spremembo, saj ne vpliva na ime označbe, ne spreminja kategorij vina, se ne nanaša na povezavo in ne pomeni omejitve trgovine.

Razlogi:

Občina Santa Coloma de Gramenet je izrazila željo, da bi bilo ozemlje zaščitene označbe porekla Alella razširjeno na njeno ozemlje, in je predložila potrebno tehnično dokumentacijo.

Predloženo poročilo potrjuje, da so podnebne in talne ter okoljske značilnosti te občine podobne značilnostim razmejenega geografskega območja ZOP Alella, saj so del istega geomorfološkega sistema Sierre de la Marine, San Matea, Corredorja in Montnegra med rekama Besós in Tordera, katerega granitna podlaga se razčleni in oblikuje v značilno „areno“.

Ta občina je torej del neprekinjenega in naravnega ozemlja zaščitene označbe porekla Alella.

Poleg tega je tradicionalno obdelovanje vinogradov, čeprav se je v tej občini hitro izgubljalo, v zadnjem času znova oživelo, in sicer po zaslugi projekta za obnovo vinogradniške dediščine, ki se od leta 2015 izvaja v Vinyi d’en Sabater in v okviru katerega je bil med univerzo v Barceloni, inštitutom INCAVI in občino Santa Coloma de Gramenet ob podpori ZOP Alella sklenjen sporazum, katerega cilj je preučiti, ali so štiri lokalne sorte vinske trte primerne za tehnike ekološkega kmetovanja.

Občina in strokovnjaki, ki stojijo za tem projektom in želijo izkoristiti zaščito, ki jo ponuja ZOP Alella, želijo, da bi lahko čim prej začeli tržiti proizvod ter povečali število obdelovanih parcel in vinskih kleti.

Poleg tega deseta dodatna določba zakona št. 2/2020 z dne 5. marca 2020 o vinogradništvu pod naslovom v zvezi z varstvom primestnih območij, kar naj bi bila občina Santa Coloma de Gramenet, določa, da se katalonska javna uprava zavezuje, da bo vzpostavila poseben program varstva primestnih območij, na katerih se proizvaja vino, da se prepreči pritisk urbanizacije in zaščiti neprekinjena vinogradniška tradicija.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Alella

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vin

Belo vino in vino rosé

Proizvaja se iz sort vinske trte, naštetih v točki 6 specifikacije proizvoda. Za bela vina se uporabljajo samo bele sorte vinske trte, za vina rosé pa vse sorte vinske trte. Frakcije mošta, pridobljene z neustreznim stiskanjem, se ne smejo v nobenem primeru uporabiti za proizvodnjo zaščitenih vin.

- V zorenih vinih vsebnost hlapnih kislin ne sme preseči 0,80 g/l.

- Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 250 mg/l, če je vsebnost sladkorjev najmanj 5 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 8,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

8,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

Rdeče vino

Proizvaja se iz rdečih sort vinske trte, naštetih v točki 6 te specifikacije proizvoda. Frakcije mošta, pridobljene z neustreznim stiskanjem, se ne smejo v nobenem primeru uporabiti za proizvodnjo zaščitenih vin.

- Meja hlapnih kislin se lahko zviša za 0,06 g/l za vsak odstotek deleža alkohola nad 11 vol. % in leto staranja, vendar največ do 0,9 g/l.

- Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 200 mg/l, če je vsebnost sladkorjev najmanj 5 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 11,7 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

11,7

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Likersko vino

Rancio: proizvaja se iz sort vinske trte garnacha blanca in macabeo ali garnacha tinta s postopkom oksidacije belih vin z vsebnostjo sladkorjev najmanj 14° Bé v hrastovih sodih. Izpostavljen je procesu oksidativnega staranja na soncu in na prostem, nato pa najmanj eno leto v hrastovih sodih.

Mistela: proizvaja se iz vseh belih sort vinske trte, postopek proizvodnje pa vključuje ločevanje prvega mošta (mosto flor) in nato filtriranje vina. Nemudoma se doda vinski alkohol, vino pa se nato premeša.

Naravno sladko vino: proizvaja se iz delno prevretega mošta z visoko vsebnostjo sladkorja, ki presega 250 g/l.

- Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 200 mg/l, če je vsebnost sladkorjev najmanj 5 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Kakovostno peneče vino

Proizvaja se iz odobrenih sort vinske trte po tradicionalni metodi z drugim vrenjem v steklenici pri minimalnem nadpritisku 3,5 bara in z devetimi meseci staranja med polnjenjem v steklenice z dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,8 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,8

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Biser vino

Proizvaja se iz vseh belih in rdečih sort vinske trte, pri njegovi pripravi pa se ohrani del ogljikovega dioksida iz lastnega vrenja.

- Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 250 mg/l za belo vino ali vino rosé, če je vsebnost sladkorjev najmanj 5 g/l. Meji za rdeče vino sta 150 in 200.

- Nadpritisk pri temperaturi 20 °C zaradi notranjega raztopljenega ogljikovega dioksida je najmanj 1 bar in največ 2,5 bara.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje in goji po metodah, ki prispevajo k najboljši kakovosti in aromatičnosti vin, in sicer:

| (a) | s tradicionalno rezjo v kotlasti obliki z rezniki z dvema očesoma in brstom na dnu poganjka; |
| --- | --- |

(a)

s tradicionalno rezjo v kotlasti obliki z rezniki z dvema očesoma in brstom na dnu poganjka;

| (b) | v špalirni obliki z razdeljenimi rastlinami. |
| --- | --- |

(b)

v špalirni obliki z razdeljenimi rastlinami.

Namakanje, ki mora biti odobreno, se lahko izvaja samo za izboljšanje kakovosti grozdja, njegovega deleža alkohola in vsebnosti kislin. Vinogradniške parcele se lahko z vidika oskrbe z vodo ponovno uravnovesijo glede na vlažnost tal in ekološke razmere vinograda.

Posebni enološki postopek

Trgatve se opravijo z največjo skrbnostjo, za proizvodnjo zaščitenih vin pa se uporabi samo zdravo grozdje s stopnjo zrelosti, ki je potrebna za pridobivanje vin, v katerih delež naravnega alkohola znaša najmanj 9,5 vol. %. Prevoz potrganega grozdja je treba opraviti čim hitreje in tako, da se zagotovi ohranjanje njegove kakovosti.

(b)   Največji donosi

| | Bele sorte vinske trte |
| --- | --- |

Bele sorte vinske trte

| | 12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| | Bele sorte vinske trte |
| --- | --- |

Bele sorte vinske trte

| | 78 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

78 hektolitrov na hektar

| | Rdeče sorte vinske trte |
| --- | --- |

Rdeče sorte vinske trte

| | 10 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

10 000 kilogramov grozdja na hektar

| | Rdeče sorte vinske trte |
| --- | --- |

Rdeče sorte vinske trte

| | 60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

60 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno območje

| — | Alella |
| --- | --- |

—

Alella

| — | Arenys de Mar |
| --- | --- |

—

Arenys de Mar

| — | Arenys de Munt |
| --- | --- |

—

Arenys de Munt

| — | Argentona |
| --- | --- |

—

Argentona

| — | Badalona |
| --- | --- |

—

Badalona

| — | Cabrera de Mar |
| --- | --- |

—

Cabrera de Mar

| — | Cabrils |
| --- | --- |

—

Cabrils

| — | Calella |
| --- | --- |

—

Calella

| — | El Masnou |
| --- | --- |

—

El Masnou

| — | Granollers |
| --- | --- |

—

Granollers

| — | La Roca del Vallès |
| --- | --- |

—

La Roca del Vallès

| — | Llinars del Vallès |
| --- | --- |

—

Llinars del Vallès

| — | Montgat |
| --- | --- |

—

Montgat

| — | Montornès del Vallès |
| --- | --- |

—

Montornès del Vallès

| — | Martorelles |
| --- | --- |

—

Martorelles

| — | Mataró |
| --- | --- |

—

Mataró

| — | Òrrius |
| --- | --- |

—

Òrrius

| — | Premiá de Dalt |
| --- | --- |

—

Premiá de Dalt

| — | Premiá de Mar |
| --- | --- |

—

Premiá de Mar

| — | Sant Cebrià de Vallalta |
| --- | --- |

—

Sant Cebrià de Vallalta

| — | Sant Fost de Campsentelles |
| --- | --- |

—

Sant Fost de Campsentelles

| — | Sant Iscle de Villalta |
| --- | --- |

—

Sant Iscle de Villalta

| — | Sant Pol de Mar |
| --- | --- |

—

Sant Pol de Mar

| — | Santa Coloma de Gramenet |
| --- | --- |

—

Santa Coloma de Gramenet

| — | Santa María de Martorelles |
| --- | --- |

—

Santa María de Martorelles

| — | Teiá |
| --- | --- |

—

Teiá

| — | Tiana |
| --- | --- |

—

Tiana

| — | Vilanova del Vallès |
| --- | --- |

—

Vilanova del Vallès

| — | Vilassar de Dalt |
| --- | --- |

—

Vilassar de Dalt

| — | Vilassar de Mar |
| --- | --- |

—

Vilassar de Mar

| — | Vallromanes |
| --- | --- |

—

Vallromanes

7.   Glavne sorte vinske trte

| | GRENACHE TINTA |
| --- | --- |

GRENACHE TINTA

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | XARELLO – PANSA BLANCA |
| --- | --- |

XARELLO – PANSA BLANCA

8.   Opis povezave

„Vino“

Vrsta zemljišča z granitno podlago in morskimi ostanki, ki se na površini spremenijo v majhna zrna, zagotavlja dobro prepustnost, zaradi česar se mora vinska trta globoko ukoreniniti v tla, da bi lahko iz njih črpala vodo in različna hranila; mogoče je reči, da ta konfiguracija povzroča rahel „stres“, ki, ker je dobro nadzorovan, prispeva k rasti grozdja na vinski trti. Med vini iz grozdja vinogradov, ki rastejo na morski strani pobočij, in vini iz grozdja vinogradov, ki rastejo na pobočjih, obrnjenih proti notranjosti, obstaja majhna razlika v okusu: zadnjenavedena imajo višjo vsebnost kislin.

„Likersko vino“

Ta vina zaradi proizvodnje s postopkom oksidativnega staranja pridobijo osebnost, značilno za ZOP, mineralne/morske note, ki izhajajo iz njihovega staranja na soncu in na prostem, pa so zaradi oksidativnega staranja veliko izrazitejše.

„Kakovostno peneče vino“

Posebnost teh vin je, da se proizvajajo iz grozdja, ki je značilno za območje, in drugega bolj klasičnega grozdja. Bistvo naše ZOP so tla, ki našim vinom dajejo mineralnost, ki je ni mogoče zaznati v ZOP Cava (ta primerjava je ustrezna, ker se peneča vina na tem območju proizvajajo iz istih sort vinske trte, kot jih mi uporabljamo za našo ZOP). Pri okušanju belih vin ali kakovostnih penečih vin s teh dveh območij je mogoče prepoznati vina z ZOP Alella, zlasti zaradi njihove končne grenke note/note po agrumih, ki spominja na zeleni mandelj v vsej njegovi odličnosti. Njihov skupni imenovalec je mineralnost ne glede na metodo proizvodnje.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

| | pakiranje na razmejenem geografskem območju. |
| --- | --- |

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

| | stekleničenje vin, zaščitenih z ZOP Alella, mora potekati v registriranih kleteh za stekleničenje vina, da se olajša sledljivost in ohrani kakovost končnega proizvoda. |
| --- | --- |

stekleničenje vin, zaščitenih z ZOP Alella, mora potekati v registriranih kleteh za stekleničenje vina, da se olajša sledljivost in ohrani kakovost končnega proizvoda.

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju. |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

| | na etiketah so oznake jamstva. |
| --- | --- |

na etiketah so oznake jamstva.

Velikost črk imena „Alella“ znaša največ 4 mm, črk izraza „denominación de origen“ pa pol manj.

Da bi se lahko navedlo ime vinogradnika ali posestva, mora vino izvirati iz vinogradov, ki jih goji ta vinogradnik ali ki pripadajo temu posestvu, ter mora biti proizvedeno zgolj in izključno iz grozdja, ki ga je pridelal ta vinogradnik ali je bilo pridelano na njegovem posestvu.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://ves.cat/eqCL

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/27

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 217/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„MITTERBERG“

Referenčna številka: PGI-IT-A0295-AM02

Datum obvestila: 24. marec 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Proizvodnja vrst „frizzante“ (biser vino) in „passito“ (slamno vino)

Navedeno je, da se lahko sorti „frizzante“ (biser vino) in „passito“ (slamno vino) proizvajata z navedbo ene ali dveh sort vinske trte ali brez nje.

Gre za formalno spremembo, s katero se natančneje opredeljujeta navedeni sorti vinske trte.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda, ne pa na enotni dokument.

2.   Posodobitev seznama sort vinske trte, dovoljenih za proizvodnjo vina

V sortno sestavo zadevnega vina so vključene sorte vinske trte johanniter B, solaris B, muscaris B in souvignier gris B.

Z zadevno spremembo se navedene sorte vinske trte dodajo na seznam sort iz Priloge 1 k specifikaciji proizvoda in se kot take uporabljajo za proizvodnjo vina z zaščiteno geografsko označbo „Mitterberg“, tj. vrst vina, ki niso označene z imenom sorte vinske trte, ali vrst vina, opredeljenih z navedbo ene ali več sort.

Sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in Prilogo 1 k specifikaciji proizvoda ter oddelek 1.7 enotnega dokumenta.

3.   Okoljske razmere in razmere za gojenje vinske trte

Pojasnjeno je, da morajo biti okoljske razmere in razmere za gojenje vinske trte, v katerih se proizvaja vino z IGT (indicazione geografica tipica – tipična geografska označba) „Mitterberg“, tradicionalne razmere območja, ki dajejo grozdju in vinu iz njega posebne kakovostne značilnosti, opredeljene v specifikaciji proizvoda.

Gre za formalno pojasnilo, ki se nanaša na okoljske posebnosti ter posebnosti gojenja lokalnega vinogradništva in vinarstva.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda, ne pa na enotni dokument.

4.   Značilnosti proizvoda ob dajanju v porabo – mlado vino

Črtana je vrsta „novello“.

Ta vrsta vina je črtana, ker je že vrsto let ne pridelujejo več. Zato ni več v interesu, da bi se ta navedba ohranjala v specifikaciji proizvoda.

Sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in del 1.4 enotnega dokumenta.

5.   Značilnosti proizvoda ob dajanju v porabo – slamno vino

Za slamno vino „Mitterberg“ sta bila spremenjena parametra najmanjšega volumenskega deleža skupnega alkohola, ki se s poveča s 14 na 16 vol. %, in najmanjšega deleža dejanskega alkohola, ki se poveča s 7,00 na 9,00 vol. %, da bi se vino lahko uvrstilo v kategorijo vino iz sušenega grozdja. Del II Priloge VII k Uredbi Komisije (EU) št. 1308/2013.

Gre za uskladitev navedenih kemičnih in fizikalnih parametrov z zakonodajo Evropske unije.

Sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in del 1.4 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Mitterberg

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

Vino iz sušenega grozdja

4.   Opis vin

Belo vino „Mitterberg“

| | barva: slamnato rumena; |
| --- | --- |

barva: slamnato rumena;

| | vonj: prijeten, saden, včasih aromatičen; |
| --- | --- |

vonj: prijeten, saden, včasih aromatičen;

| | okus: poln, harmoničen, prijeten; |
| --- | --- |

okus: poln, harmoničen, prijeten;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %; |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %;

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino „Mitterberg“ z navedbo ene ali več sort vinske trte z belimi jagodami

| | barva: značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

barva: značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | vonj: prijeten, nežen, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

vonj: prijeten, nežen, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | okus: poln, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno; |
| --- | --- |

okus: poln, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %; |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %;

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeče vino „Mitterberg“

| | barva: od svetlo do intenzivno rubinasto rdeče do temno granatno rdeče; |
| --- | --- |

barva: od svetlo do intenzivno rubinasto rdeče do temno granatno rdeče;

| | vonj: prijeten, nežen; |
| --- | --- |

vonj: prijeten, nežen;

| | okus: oljnat, prijeten, poln, harmoničen; |
| --- | --- |

okus: oljnat, prijeten, poln, harmoničen;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %; |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %;

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino „Mitterberg“ z navedbo ene ali več sort vinske trte z rdečimi jagodami

| | barva: od svetlo do intenzivno rubinasto rdeče do temno granatno rdeče, značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

barva: od svetlo do intenzivno rubinasto rdeče do temno granatno rdeče, značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | vonj: prijeten, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

vonj: prijeten, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | okus: nežen, prijeten, poln, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno; |
| --- | --- |

okus: nežen, prijeten, poln, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %; |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %;

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino rosé „Mitterberg“ z navedbo ene ali več sort vinske trte ali brez nje

| | barva: rožnata; |
| --- | --- |

barva: rožnata;

| | vonj: nežen, prijeten, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

vonj: nežen, prijeten, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | okus: bolj lahko telo, harmoničen, eleganten, svež, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno; |
| --- | --- |

okus: bolj lahko telo, harmoničen, eleganten, svež, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %; |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %;

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Biser vino „Mitterberg“ z navedbo ene ali več sort vinske trte ali brez nje

| | pena: nežna in obstojna; |
| --- | --- |

pena: nežna in obstojna;

| | barva: značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

barva: značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | vonj: nežen, prijeten, saden, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

vonj: nežen, prijeten, saden, značilen za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | okus: polsuh do polsladek, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno; |
| --- | --- |

okus: polsuh do polsladek, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %; |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 vol. %;

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Slamno vino „Mitterberg“ z navedbo ene ali več sort vinske trte ali brez nje

| | barva: značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno; |
| --- | --- |

barva: značilna za sorto vinske trte, iz katere je pridobljeno;

| | vonj: prijeten, nežen, značilen; |
| --- | --- |

vonj: prijeten, nežen, značilen;

| | okus: polsladek do sladek, poln, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno; |
| --- | --- |

okus: polsladek do sladek, poln, harmoničen, značilen za sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridobljeno;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 vol. %; |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 vol. %;

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Posebni enološki postopki

Mitterberg

Posebni enološki postopek

Dovoljene so različne tehnike obogatitve, določene v zakonodaji EU.

Dovoljeno je rezanje mošta in vina, vključno s tistim s poreklom z drugih nacionalnih območij proizvodnje, in sicer do največ 15 % količine vina.

b.   Največji donosi:

Belo in rdeče vino ter vino rosé „Mitterberg“

19 000 kilogramov grozdja na hektar

Vino „Mitterberg“ z navedbo sorte vinske trte

18 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja, iz katerega se proizvaja vino s tipično geografsko označbo „Mitterberg“, obsega celotno upravno ozemlje pokrajine Bolzano.

7.   Glavne sorte vinske trte

Bronner B.

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Carmenère N. – cabernet nostrano

Chardonnay B.

Diolinoir N.

Johanniter B.

Kerner B.

Lagrein N.

Malvasia N. – roter malvasier

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

Merlot N.

Moscato giallo B. – muskateller

Moscato rosa Rs. – rosen muskateller

Muscaris B.

Müller thurgau B. – riesling x sylvaner

Petit manseng B.

Petit verdot N

Pinot bianco B. – pinot

Pinot grigio – pinot

Pinot nero N. – pinot

Portoghese N. – portugieser

Regent N.

Riesling italico B. – riesling

Riesling italico B. – welschriesling

Sauvignon B – sauvignon blanc

Schiava N.

Schiava gentile N. – mittervernatsch

Schiava grigia N. – grauvernatsch

Schiava grossa N. – großvernatsch

Solaris B.

Souvignier gris B.

Sylvaner verde B. – grüner sylvaner

Syrah N. – shiraz

Tannat N.

Tempranillo N.

Teroldego N.

Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer

Veltliner B.

Viogner B.

Zweigelt N.

8.   Opis povezave

„Mitterberg“

Na območje proizvodnje vina z ZGO „Mitterberg“ ugodno vplivajo prostrana, sijajno izpostavljena gričevnata območja in značilnosti tal, ki so odločilnega pomena za proizvodnjo vin zelo visoke kakovosti. Zelo raznolike morfološke značilnosti območja proizvodnje ustvarjajo številna mikrookolja, na katerih se lahko gojijo mnoge avtohtone in alohtone sorte vinske trte. Območje proizvodnje, ki ga na severu pred arktičnimi vetrovi in hladnim podnebjem Atlantika varuje veriga Alp, se proti jugu odpira dobrodejnemu toplemu vplivu Sredozemskega morja, ki ga je čutiti v notranjost do doline Ventosa in doline reke Isarco.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

JIH NI

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15208

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/33

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 217/12)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„PAMPEPATO DI TERNI“/„PANPEPATO DI TERNI“

EU št.: PGI-IT-02467 – 30. 12. 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime proizvoda

„Pampepato di Terni“/„Panpepato di Terni“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Pampepato di Terni“/„Panpepato di Terni“ je pekovski izdelek, pripravljen s predelavo oreškov, čokolade, rozin, kandiranega sadja, grenkega kakava, medu, kave, začimb in moke.

Pri dajanju v promet ima izdelek naslednje lastnosti:

Fizikalne lastnosti:

Oblika: okrogla, z ravno osnovo in izbočeno površino.

Mere:

premer: med 1 in 20 cm;

višina: med 1 in 10 cm.

Teža: med 25 g in 1 kg.

Vlaga: 7,5 do 25 %.

Organoleptične značilnosti:

zunanjost: kolač je temno kostanjeve, skoraj črne barve in ima kupolasto obliko, na njegovi površini pa so vidni oreški;

videz sredice: temno kostanjeva barva, veliko dobro porazdeljenih oreškov in kandiranega sadja;

konsistenca testa: kompaktna, mehka zaradi prisotnosti mehkih sestavin (čokolada, rozine, kandirano sadje, med, kava) in hrustljava zaradi praženih oreškov;

vonj: sprva po čokoladi in oreških, nato po začimbah, zlasti cimetu, popru in muškatnem orešku;

okus: na začetku po čokoladi z nežnim pridihom po začimbah, nato postopoma po oreških in kandiranem sadju, nazadnje pa se zaključi z izrazitim okusom po čokoladi in začimbah, zlasti cimetu, muškatnem orešku in popru.

Izdelek ne vsebuje dodanih barvil ali konzervansov.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Pri izdelavi kolača „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ se za pridobitev 10 kg testa pred pečenjem uporabljajo naslednje sestavine:

| — | praženi oreški: mešanica mandljev, orehov in lešnikov v različnih deležih od 3,5 do 6 kg, |
| --- | --- |

—

praženi oreški: mešanica mandljev, orehov in lešnikov v različnih deležih od 3,5 do 6 kg,

| — | kandirano in sušeno sadje: mešanica rozin, pomaranč in citron v različnih deležih od 1,5 do 3 kg, |
| --- | --- |

—

kandirano in sušeno sadje: mešanica rozin, pomaranč in citron v različnih deležih od 1,5 do 3 kg,

| — | cvetlični med: 0,5 do 1,5 kg, |
| --- | --- |

—

cvetlični med: 0,5 do 1,5 kg,

| — | grenki kakav v prahu (20 do 22 % kakavovega masla): 0,2 do 0,5 kg, |
| --- | --- |

—

grenki kakav v prahu (20 do 22 % kakavovega masla): 0,2 do 0,5 kg,

| — | čokolada (najmanj 50 % kakava): 0,5 do 1,5 kg, |
| --- | --- |

—

čokolada (najmanj 50 % kakava): 0,5 do 1,5 kg,

| — | začimbe: mešanica popra, cimeta in muškatnega oreška v različnih deležih od 0,05 do 0,15 kg, |
| --- | --- |

—

začimbe: mešanica popra, cimeta in muškatnega oreška v različnih deležih od 0,05 do 0,15 kg,

| — | moka tipa „0“ ali koruzna, riževa ali mandljeva moka: 0,2 do 0,7 kg. |
| --- | --- |

—

moka tipa „0“ ali koruzna, riževa ali mandljeva moka: 0,2 do 0,7 kg.

Poleg navedenih sestavin je v referenčnem testu dovoljeno uporabljati naslednje neobvezne sestavine:

| — | kuhan mošt – največ 0,8 kg; |
| --- | --- |

—

kuhan mošt – največ 0,8 kg;

| — | liker – največ 0,075 kg; |
| --- | --- |

—

liker – največ 0,075 kg;

| — | sladkor – največ 0,05 kg; |
| --- | --- |

—

sladkor – največ 0,05 kg;

| — | pomarančno lupino – največ 0,05 kg; |
| --- | --- |

—

pomarančno lupino – največ 0,05 kg;

| — | pinjole – največ 0,2 kg; |
| --- | --- |

—

pinjole – največ 0,2 kg;

| — | tekočo kavo – največ 0,2 kg; |
| --- | --- |

—

tekočo kavo – največ 0,2 kg;

| — | oblate – za podlago. |
| --- | --- |

—

oblate – za podlago.

Če se testo gnete strojno, se lahko doda voda, vendar največ 5 %.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gnetenje, razrez na kose, oblikovanje, peka in počivanje kolača „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ potekajo na geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Po fazi počivanja je treba prvo pakiranje opraviti v proizvodnem obratu, da se prepreči poslabšanje kakovosti v očeh potrošnikov. Če je proizvod izpostavljen zraku in ni zaščiten s predpakiranjem, se spremeni trajna aroma kolača, saj se kompleksen sklop arom, ki se širijo iz začimb, razprši in se zmanjša njegova intenzivnost; poleg tega površina kolača, oblitega s kakavovim maslom, posivi, oreški pa niso več hrustljavi.

Pakiranje sestavlja vsaj en zaščitni, hermetično zaprt ovoj iz celofana, primernega za živila, papirja za peko ali aluminijaste folije ali drugega materiala, primernega za živila, ki je skladen z veljavno zakonodajo.

Temu se lahko zunaj proizvodnega obrata doda še en zunanji ovoj.

Kolač „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ se daje na trg v posameznih pakiranjih, cel ali razrezan na kose debeline 0,5 do 1,5 cm.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Embalaža mora vsebovati navedbi „Pampepato di Terni“ ali „Panpepato di Terni“ in „Indicazione Geografica Protetta“ („Zaščitena geografska označba“), ki je izpisana v celoti ali kot kratica (IGP) [ZGO], ter naslednje dodatne informacije:

| — | evropski simbol ZGO, |
| --- | --- |

—

evropski simbol ZGO,

| — | ime, naziv in naslov podjetja, ki živilo proizvaja in/ali pakira, |
| --- | --- |

—

ime, naziv in naslov podjetja, ki živilo proizvaja in/ali pakira,

| — | grafični simbol proizvoda, katerega uporaba je neločljivo povezana z zaščiteno geografsko označbo. |
| --- | --- |

—

grafični simbol proizvoda, katerega uporaba je neločljivo povezana z zaščiteno geografsko označbo.

Grafični simbol proizvoda ima naslednje elemente:

Image 1

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje kolača „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ zajema celotno upravno ozemlje pokrajine Terni in občin Massa Martana, Marsciano, Todi, Fratta Todina in Montecastello di Vibio ter občine Deruta v pokrajini Perugia.

5.   Povezava z geografskim območjem

Sloves kolača „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ je tradicionalno povezan z okoljem in ozemljem, prepoznavnim po tem kolaču.

„Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“, ki se že stoletja pripravlja iz živil, ki jih je bilo mogoče v okviru podeželskega gospodarstva čez leto prihraniti, je odličen božični kolač.

Njegova priprava se je skozi čas razvila v gastronomski simbol pokrajine Terni med božičnimi prazniki.

Prva omemba širše poslovne proizvodnje kolača „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ sega v leto 1913, ko je stara pekarna iz Ternija prispevala k uveljavljanju proizvoda, ki je postal prepoznan kot kolač iz Ternija.

„Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ so številne knjige s tradicionalnimi recepti, gastronomski in turistični vodniki ter različne publikacije v dvajsetem stoletju označevale in še danes označujejo kot tipičen božični kolač iz Ternija.

V prvi izdaji gastronomskega vodnika Touring Club Italiano leta 1931 je bil omenjen „nepogrešljiv božični kolač panpepato v Terniju“, pa tudi v oddelku gastronomskega vodnika po Italiji (Felice Cunsolo, Guida gastronomica d’Italia, Istituto Geografico De Agostini, Novara, 1975), posvečenem deželi Umbriji, je bil „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ omenjen kot tipičen božični kolač iz Ternija.

„Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ se pojavlja tudi v turističnem vodniku „Guida di Terni e del ternano“, in sicer kot kolač, „ki kraljuje na božični mizi“ (Loretta Santini, Guida di Terni e del ternano, str. 23, izd. Qguide, 2003).

V vodniku z naslovom „Okusi in vonji pokrajine Terni“ je v poglavju o tradicionalnih božičnih jedeh med sladicami naveden kolač pampepato (Umbria Gusto, Sapori e profumi, 2008 – Provincia di Terni).

Kuharska akademija Italije (Accademia Italiana della Cucina) je kolaču „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ posvetila več objav, ki se pojavljajo v posebnih izdajah ob obletnicah ali v strokovnih revijah; med najpomembnejšimi sta: „I frutti del sole“ (Sončni sadeži), kjer je navedeno, da je „panpepato glavni tradicionalni božični kolač v Terniju“ (I Frutti Del Sole, 2007, izd. Accademia Italiana della Cucina), in članek z naslovom Panpepato ternano (Ternijski kolač „Panpepato“), v katerem je „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ v podnaslovu opredeljen kot „glavni tradicionalni božični kolač v umbrijskih mestih“ (Civiltà della Tavola, št.°299, december 2017, izd. Accademia Italiana della Cucina).

Povezavo med slovesom kolača „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ in mestom Terni dodatno dokazuje tudi članek z naslovom „Terni da leccarsi i baffi“ (Terni, da si oblizneš prste), objavljen v sobotni izdaji časopisa „Corriere dell‘Umbria“9. aprila 2016, v katerem je v zvezi s kulinaričnimi tradicijami navedeno, da je „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“„najboljši predstavnik tega sklopa protislovij, zelo ljubega tradiciji Umbrije. Ustvarjeno je pravo ravnovesje med sladkim in grenkim, po katerem se odlikuje kolač, ki je takoj postal del podeželske tradicije v Umbriji.“

Poleg tega je treba omeniti tudi povzetek članka v lokalni izdaji iz Ternija časopisa „Il Messaggero“, objavljenega dne 31. decembra 2009, v katerem piše, da „kolač pampepato v skladu s tradicijo od leta 1851 nikoli ne manjka na mizah prebivalcev Ternija.“

Še en zanimiv članek, objavljen v istem časopisu, ima naslov „In gara per il migliore Pampepato dell’anno“ (V tekmi za najboljši pampepato leta), v katerem je kolač iz Ternija izpostavljen kot proizvod „ki je edinstven in ga je moč najti le v Terniju, zaradi svojih sestavin pa je tudi simbol tradicije,“ (Il Messaggero z dne 15. 12. 2008).

V kuharski reviji „Cucina Moderna“ je „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ opisan kot „klasičen kolač ob božičnih praznikih“ (Cucina Moderna, januar 2018, str. 98, izd. Gruppo Mondadori).

V drugi izdaji knjige „La vera Umbria“ (Prava Umbrija) je izšel recept za kolač „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“; omenjen je kot tipičen kolač Ternija (Caruso, P., La vera Umbria. La tradizione umbra nei piaceri della tavola, izd. Grilligraf Collazzone (Pg), 2000).

V publikaciji z naslovom „Terni: la città fra due fiumi“ (Terni: mesto med rekama) iz zbirke „Il turismo culturale: la rivista che ti guida“ (Kulturni turizem: pregledni vodič) je navedeno tudi, da „v božičnem času v Terniju ni družine, restavracije, gastronomske ustanove, slaščičarne ali pekarne, ki ne bi pripravljala kolača pampepato [...]“ (AA. VV. Terni la città tra due fiumi. Provincia di Terni, izd. Vanni, 2006).

„Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ je prisoten tudi na veselicah in ljudskih prireditvah v regiji.

V zvezi s tem je delegacija Kuharske akademije Italije iz Ternija svoje člane več let vabila, naj v pokušino ponujajo doma pripravljene kolače pampepati in si izmenjujejo recepte, pri čemer je nagradila najboljši kolač, pripravljen po tradicionalnih postopkih. Lokalni subjekt iz Ternija MET po zgledu Akademije od leta 2009 organizira natečaj „Pampepato leta“, na katerem lahko sodeluje vsakdo, tako da pošlje svoj proizvod, ki ga nato oceni usposobljena komisija, sestavljena iz kuharskih mojstrov, slaščičarjev, čokoladarjev, someljejev ter predstavnikov poklicnih skupin in strokovnih združenj. Najboljši kolač „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“ je nagrajen z leseno kuhalnico, ki jo vsako leto vrne zmagovalec prejšnjega leta in preda novemu. (Il cucchiaio di legno per il miglior pampepato, povzetek iz „Il Messaggero“, dne 5. 1. 2013).

Nekaterim slaščičarjem iz Ternija je 10. februarja 2002 med javno prireditvijo, posvečeno kolaču „Pampepato di Terni/Panpepato di Terni“, uspelo prvič pripraviti pampepato, ki je tehtal 112 kg.

Nazadnje, drugi, zelo dragoceni znaki njegovega zelo utrjenega slovesa so povezani s tem, da je vse bolj prisoten na prodajnih mizah trgovin z lokalnimi proizvodi, kjer velja za čedalje bolj cenjen gastronomski spominek.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Dostopno je tudi

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (Kakovost) (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (Proizvodi ZOP, ZGO in ZTP) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikacije proizvoda, predložene Evropski uniji).

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 1.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 217/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 217/37

---

Informativno obvestilo – javno posvetovanje

Geografske označbe Japonske

(2020/C 217/13)

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki vključuje poglavje o geografskih označbah za zaščito številnih geografskih označb EU in Japonske, je začel veljati 1. februarja 2019. Na podlagi člena 14.30 Sporazuma so japonski organi predložili seznam dodatnih geografskih označb, ki bi jih bilo treba zaščititi v skladu s Sporazumom. Evropska komisija trenutno proučuje, ali naj se te geografske označbe zaščitijo v skladu s Sporazumom.

Komisija poziva države članice ali tretje države ali katere koli fizične ali pravne osebe z zakonitim interesom, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v državi članici ali tretji državi, da vložijo ugovor zoper takšno zaščito z vložitvijo ustrezno utemeljene izjave.

Komisija mora ugovor prejeti v dveh mesecih od datuma te objave. Ugovor se pošlje na elektronski naslov: AGRI-A4@ec.europa.eu.

Ugovor se pregleda le, če je prejet v zgoraj navedenem roku in če je v njem v zvezi z zaščito predlaganega imena utemeljeno naslednje:

| (a) | predlagano ime bi bilo v navzkrižju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

predlagano ime bi bilo v navzkrižju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda;

| (b) | predlagano ime bi bilo v celoti ali delno enakozvočno imenu, ki je v Uniji že zaščiteno v okviru Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (2) in Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008 (3) ali geografski označbi iz držav nečlanic EU, ki je v EU zaščitena v okviru dvostranskih sporazumov, ki so na voljo na naslednjem naslovu:
  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/food_safety_and_quality/documents/list-gis-non-eu-countries-protected-in-eu_en.pdf; |
| --- | --- |

(b)

predlagano ime bi bilo v celoti ali delno enakozvočno imenu, ki je v Uniji že zaščiteno v okviru Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (2) in Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008 (3) ali geografski označbi iz držav nečlanic EU, ki je v EU zaščitena v okviru dvostranskih sporazumov, ki so na voljo na naslednjem naslovu:

https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/food_safety_and_quality/documents/list-gis-non-eu-countries-protected-in-eu_en.pdf;

| (c) | predlagano ime bi lahko zaradi ugleda, slovesa in trajanja uporabe blagovne znamke potrošnika zavedlo glede prave identitete proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

predlagano ime bi lahko zaradi ugleda, slovesa in trajanja uporabe blagovne znamke potrošnika zavedlo glede prave identitete proizvoda;

| (d) | predlagano ime bi ogrozilo obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred datumom objave tega obvestila; |
| --- | --- |

(d)

predlagano ime bi ogrozilo obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred datumom objave tega obvestila;

| (e) | ali če se lahko zagotovijo podatki, na podlagi katerih se lahko sklepa, da je ime, zaščita katerega se proučuje, generično. |
| --- | --- |

(e)

ali če se lahko zagotovijo podatki, na podlagi katerih se lahko sklepa, da je ime, zaščita katerega se proučuje, generično.

Zgoraj navedena merila se ocenijo glede na ozemlje Unije; v primeru pravic intelektualne lastnine to pomeni samo ozemlje ali ozemlja, kjer so navedene pravice zaščitene. Morebitna zaščita teh imen v Evropski uniji je odvisna od uspešnega zaključka razprav v skladu s členom 14.30 Sporazuma in poznejšega pravnega akta.

Seznam geografskih označb
   (4)

| Št. | Zaščiteno ime na Japonskem | Prepis v latinico
  (samo v informativne namene) | Kratek opis
  (po potrebi in samo v informativne namene) | Kategorija proizvoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Mito no Yawaraka Negi | spomladanska čebula | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 2 | | Matsudate Shibori Daikon | japonska bela redkev (Daikon) | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 3 | | Taisyu Soba | ajda in ajdova moka | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 4 | / Yamagata Celery | Yamagata Celery | zelena | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 5 | | Nango Tomato | paradižnik | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 6 | | Yamadai Kansho | sladki krompir | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 7 | / | Iwadeyama Koridofu /


  Iwadeyama Meisan Koridofu | sojin sir, osušen z zmrzovanjem | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 8 | | Kumamoto Akaushi | govedina | sveže meso (in klavnični izdelki) |
| 9 | / | Futago Satoimo /


  Futago Imonoko | taro | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 10 | / | Echizen Gani / Echizen Kani | snežni morski pajek / kuhan snežni morski pajek | sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| 11 | /
  Daisen Broccoli | Daisen Broccoli | brokoli | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 12 | / Okukuji Shamo Chicken | Okukuji Shamo | piščanci | sveže meso (in klavnični izdelki) |
| 13 | /
  Koge Hanagoshogaki | Koge Hanagoshogaki | japonski kaki | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 14 | /
  Kikuchi Suiden Gobo | Kikuchi Suiden Gobo | navadni repinec | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 15 | /
  Tsuruta Steuben | Tsuruta Steuben | grozdje | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 16 | / Ozasa Urui | Ozasa Urui | hosta | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 17 | / Tokyo Shamo | Tokyo Shamo | piščanci | sveže meso (in klavnični izdelki) |
| 18 | /
  Sayo Mochidaizu | Sayo Mochidaizu | soja | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 19 | / Iburigakko | Iburigakko | dimljena vložena redkev | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 20 | / Daiei Suika | Daiei Suika | lubenica | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 21 | /
  Tsunan no Yukishita Ninjin | Tsunan no Yukishita Ninjin | korenje | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 22 | / Zentsujisan Shikakusuika | Zentsujisan Shikakusuika | lubenica | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 23 | / Hiba Gyu | Hiba Gyu | govedina | sveže meso (in klavnični izdelki) |
| 24 | / Ibuki Soba /

  / Ibuki Zairaisoba | Ibuki Soba / Ibuki Zairaisoba | ajda | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 25 | / Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki / Higashiizumo no Maruhata Hoshikaki | Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki | posušeni japonski kaki | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| 26 | | Hokkaido | vino | vino |
| 27 | | Nadagogo | sake | druge alkoholne pijače |
| 28 | | Harima | sake | druge alkoholne pijače |

Št.

Zaščiteno ime na Japonskem

Prepis v latinico

(samo v informativne namene)

Kratek opis

(po potrebi in samo v informativne namene)

Kategorija proizvoda

1

Image 2

Mito no Yawaraka Negi

spomladanska čebula

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

2

Image 3

Matsudate Shibori Daikon

japonska bela redkev (Daikon)

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3

Image 4

Taisyu Soba

ajda in ajdova moka

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

4

Image 5

Yamagata Celery

zelena

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

5

Image 6

Nango Tomato

paradižnik

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

6

Image 7

Yamadai Kansho

sladki krompir

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

7

Image 8 /

Image 9

Iwadeyama Koridofu /

Iwadeyama Meisan Koridofu

sojin sir, osušen z zmrzovanjem

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

8

Image 10

Kumamoto Akaushi

govedina

sveže meso (in klavnični izdelki)

9

Image 11

Image 12

Futago Satoimo /

Futago Imonoko

taro

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

10

Image 13

Image 14

Echizen Gani / Echizen Kani

snežni morski pajek / kuhan snežni morski pajek

sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

11

Image 15 /

Daisen Broccoli

Daisen Broccoli

brokoli

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

12

Image 16

Okukuji Shamo

piščanci

sveže meso (in klavnični izdelki)

13

Image 17 /

Koge Hanagoshogaki

Koge Hanagoshogaki

japonski kaki

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

14

Image 18 /

Kikuchi Suiden Gobo

Kikuchi Suiden Gobo

navadni repinec

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

15

Image 19 /

Tsuruta Steuben

Tsuruta Steuben

grozdje

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

16

Image 20

Ozasa Urui

hosta

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

17

Image 21

Tokyo Shamo

piščanci

sveže meso (in klavnični izdelki)

18

Image 22 /

Sayo Mochidaizu

Sayo Mochidaizu

soja

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

19

Image 23

Iburigakko

dimljena vložena redkev

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

20

Image 24

Daiei Suika

lubenica

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

21

Image 25 /

Tsunan no Yukishita Ninjin

Tsunan no Yukishita Ninjin

korenje

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

22

Image 26

Zentsujisan Shikakusuika

lubenica

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

23

Image 27

Hiba Gyu

govedina

sveže meso (in klavnični izdelki)

24

Image 28

Image 29

Ibuki Soba / Ibuki Zairaisoba

ajda

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

25

Image 30

Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki

posušeni japonski kaki

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

26

Image 31

Hokkaido

vino

vino

27

Image 32

Nadagogo

sake

druge alkoholne pijače

28

Image 33

Harima

sake

druge alkoholne pijače

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(3)  UL L 130, 17.5.2019, str. 1.

(4)  Seznam geografskih označb, registriranih na Japonskem, ki so ga japonski organi predložili v okviru tekočih razprav v skladu s členom 14.30 Sporazuma.

---