# Europeiska unionens C 170/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 170 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången18 maj 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 170

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången18 maj 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 170/01 | Meddelande från kommissionen Godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget | 1 |
| 2020/C 170/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 170/01

Meddelande från kommissionen Godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget

1

2020/C 170/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 170/03 | Eurons växelkurs — 15 maj 2020 | 21 |
| | Revisionsrätten |
| 2020/C 170/04 | Särskild rapport 12/2020 Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad | 22 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2020/C 170/05 | Nationella undantag för tillhandahållare av speltjänster från nationella bestämmelser som införlivar direktiv (EU) 2015/849 (penningtvättsdirektivet) Förteckning över medlemsstater som har beslutat att undanta tillhandahållare av vissa speltjänster från nationella bestämmelser som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism | 23 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 170/03

Eurons växelkurs — 15 maj 2020

21

Revisionsrätten

2020/C 170/04

Särskild rapport 12/2020 Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad

22

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2020/C 170/05

Nationella undantag för tillhandahållare av speltjänster från nationella bestämmelser som införlivar direktiv (EU) 2015/849 (penningtvättsdirektivet) Förteckning över medlemsstater som har beslutat att undanta tillhandahållare av vissa speltjänster från nationella bestämmelser som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism

23

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 170/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 25 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 170/07 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 27 |
| 2020/C 170/08 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 38 |
| 2020/C 170/09 | Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn | 51 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 170/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

25

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 170/07

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

27

2020/C 170/08

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

38

2020/C 170/09

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget

(2020/C 170/01)

Kommissionen godkände den 11 maj 2020 innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget.

Utkastet till kommissionens förordning bifogas detta meddelande. Utkastet till kommissionens förordning är öppet för offentligt samråd på följande adress: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

BILAGA

UTKAST KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) .../...

av den ...

om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 1.1 a,

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (2) förklaras vissa kategorier av stöd förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (2) förklaras vissa kategorier av stöd förenliga med den inre marknaden.

| (2) | Företag som deltar i europeiska territoriella samarbetsprojekt, som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 (3) eller av [nya ETS-förordningen], har ofta svårigheter med att finansiera merkostnader som härrör från samarbetet mellan partner som är belägna i olika regioner och i olika medlemsstater eller tredjeländer. Med tanke på vikten av det europeiska territoriella samarbetet för sammanhållningspolitiken, som tillhandahåller en ram för genomförandet av gemensamma åtgärder och politiskt utbyte mellan nationella, regionala och lokala aktörer från olika medlemsstater, bör man lösa vissa problem som projekt för europeiskt territoriellt samarbete ställs inför för att underlätta efterlevnaden av reglerna för statligt stöd. Mot bakgrund av kommissionens erfarenhet bör förordning (EU) nr 651/2014 tillämpas på stöd för projekt för europeiskt territoriellt samarbete, oberoende av de stödberättigade företagens storlek. |
| --- | --- |

(2)

Företag som deltar i europeiska territoriella samarbetsprojekt, som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 (3) eller av [nya ETS-förordningen], har ofta svårigheter med att finansiera merkostnader som härrör från samarbetet mellan partner som är belägna i olika regioner och i olika medlemsstater eller tredjeländer. Med tanke på vikten av det europeiska territoriella samarbetet för sammanhållningspolitiken, som tillhandahåller en ram för genomförandet av gemensamma åtgärder och politiskt utbyte mellan nationella, regionala och lokala aktörer från olika medlemsstater, bör man lösa vissa problem som projekt för europeiskt territoriellt samarbete ställs inför för att underlätta efterlevnaden av reglerna för statligt stöd. Mot bakgrund av kommissionens erfarenhet bör förordning (EU) nr 651/2014 tillämpas på stöd för projekt för europeiskt territoriellt samarbete, oberoende av de stödberättigade företagens storlek.

| (3) | Med hänsyn till att små stödbelopp som beviljas företag som deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete har en begränsad effekt på handeln och konkurrensen, bör dessutom enkla regler föreskrivas för de fall där det samlade stödbeloppet per företag och projekt inte överstiger ett visst tak. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till att små stödbelopp som beviljas företag som deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete har en begränsad effekt på handeln och konkurrensen, bör dessutom enkla regler föreskrivas för de fall där det samlade stödbeloppet per företag och projekt inte överstiger ett visst tak.

| (4) | Forsknings- och utvecklingsprojekt eller genomförbarhetsstudier som har tilldelats en spetskompetensstämpel efter en utvärdering och rangordning utförda av oberoende experter, som anses ha spetskompetens och vara värda att få offentlig finansiering, men som inte kan finansieras enligt ramprogrammet Horisont Europa på grund av brist på tillgängliga budgetmedel, kan stödjas genom nationella medel, inbegripet medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020 och från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden+ för perioden 2021–2027. Statligt stöd som beviljas sådana forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs av små och medelstora företag bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på vissa villkor. Dessutom bör det inte vara nödvändigt att göra en ny bedömning av villkor för stödberättigande som redan har bedömts på unionsnivå i enlighet med reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 eller Horisont Europa innan spetskompetensstämpeln tilldelades. Huruvida de enheter som genomför projekten är vinstdrivande eller ej är inte ett relevant kriterium enligt konkurrensrätten. |
| --- | --- |

(4)

Forsknings- och utvecklingsprojekt eller genomförbarhetsstudier som har tilldelats en spetskompetensstämpel efter en utvärdering och rangordning utförda av oberoende experter, som anses ha spetskompetens och vara värda att få offentlig finansiering, men som inte kan finansieras enligt ramprogrammet Horisont Europa på grund av brist på tillgängliga budgetmedel, kan stödjas genom nationella medel, inbegripet medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020 och från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden+ för perioden 2021–2027. Statligt stöd som beviljas sådana forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs av små och medelstora företag bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på vissa villkor. Dessutom bör det inte vara nödvändigt att göra en ny bedömning av villkor för stödberättigande som redan har bedömts på unionsnivå i enlighet med reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 eller Horisont Europa innan spetskompetensstämpeln tilldelades. Huruvida de enheter som genomför projekten är vinstdrivande eller ej är inte ett relevant kriterium enligt konkurrensrätten.

| (5) | Statligt stöd som beviljas vissa projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... (4) (FSE2-förordningen) bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på vissa villkor. |
| --- | --- |

(5)

Statligt stöd som beviljas vissa projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... (4) (FSE2-förordningen) bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på vissa villkor.

| (6) | Bidrag som ges till forskare inom ramen för EFR:s konceptprovning och inom ramen för Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och som anses utgöra ekonomisk verksamhet, bör också anses vara förenliga med den inre marknaden när de har fått en spetskompetensstämpel. |
| --- | --- |

(6)

Bidrag som ges till forskare inom ramen för EFR:s konceptprovning och inom ramen för Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och som anses utgöra ekonomisk verksamhet, bör också anses vara förenliga med den inre marknaden när de har fått en spetskompetensstämpel.

| (7) | Kombinerad offentlig finansiering av nationella medel och unionens centralt förvaltade medel, som ges till forsknings- och utvecklingsprojekt (som genomförs inom ramen för ett europeiskt institutionaliserat partnerskap på grundval av artikel 185 eller 187 i fördraget eller en samfinansieringsåtgärd för program enligt definitionen i ramprogrammet Horisont Europa), kan bidra till att förbättra konkurrenskraften för europeisk forskning och utveckling, eftersom sådana forsknings- och utvecklingsprojekt anses uppfylla mål av gemensamt europeiskt intresse och åtgärda väldefinierade marknadsmisslyckanden. Detta anses vara fallet om sådana projekt utvärderas och väljs ut av oberoende experter i enlighet med reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 eller Horisont Europa, efter gränsöverskridande ansökningsomgångar där minst tre medlemsstater deltar (eller två medlemsstater, när det gäller samarbetsåtgärder). De ekonomiska bidrag som medlemsstaterna lämnar, inklusive medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020 och från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden+ för perioden 2021–2027 till dessa samfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt bör anses vara förenliga med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på vissa villkor. Dessutom bör det inte vara nödvändigt att göra en ny bedömning av villkor för stödberättigande som redan har bedömts på gränsöverskridande nivå av oberoende experter i enlighet med reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 eller Horisont Europa före urvalet av ett forsknings- och utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

(7)

Kombinerad offentlig finansiering av nationella medel och unionens centralt förvaltade medel, som ges till forsknings- och utvecklingsprojekt (som genomförs inom ramen för ett europeiskt institutionaliserat partnerskap på grundval av artikel 185 eller 187 i fördraget eller en samfinansieringsåtgärd för program enligt definitionen i ramprogrammet Horisont Europa), kan bidra till att förbättra konkurrenskraften för europeisk forskning och utveckling, eftersom sådana forsknings- och utvecklingsprojekt anses uppfylla mål av gemensamt europeiskt intresse och åtgärda väldefinierade marknadsmisslyckanden. Detta anses vara fallet om sådana projekt utvärderas och väljs ut av oberoende experter i enlighet med reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 eller Horisont Europa, efter gränsöverskridande ansökningsomgångar där minst tre medlemsstater deltar (eller två medlemsstater, när det gäller samarbetsåtgärder). De ekonomiska bidrag som medlemsstaterna lämnar, inklusive medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020 och från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden+ för perioden 2021–2027 till dessa samfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt bör anses vara förenliga med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på vissa villkor. Dessutom bör det inte vara nödvändigt att göra en ny bedömning av villkor för stödberättigande som redan har bedömts på gränsöverskridande nivå av oberoende experter i enlighet med reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 eller Horisont Europa före urvalet av ett forsknings- och utvecklingsprojekt.

| (8) | I reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 och Horisont Europa definieras vilka forsknings- och innovationsåtgärder som är berättigade till finansiering. Kommissionen noterar i detta sammanhang att forsknings- och innovationsåtgärden, enligt definitionen i ramprogrammet Horisont Europa. normalt kommer att motsvara verksamheter för grundforskning och industriell forskning, enligt definitionerna i denna förordning. Vidare kommer innovationsåtgärder som får stöd inom ramprogrammet Horisont Europa normalt att motsvara definitionen av verksamheter för experimentell utveckling i denna förordning. De förenklingar som föreskrivs i denna förordning på området forskning och utveckling bör dock inte användas för att finansiera verksamheter som inte är stödberättigade enligt reglerna om statligt stöd till forskning och utveckling, dvs. verksamheter som går utöver vad som omfattas av experimentell utveckling. För detta ändamål kan medlemsstaterna också beakta definitionerna avseende teknisk mognadsgrad (TRL). Kommissionen påpekar att statligt stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet på TRL-nivå 9 anses gå utöver definitionen av experimentell utveckling och skulle därför inte omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

I reglerna för ramprogrammen Horisont 2020 och Horisont Europa definieras vilka forsknings- och innovationsåtgärder som är berättigade till finansiering. Kommissionen noterar i detta sammanhang att forsknings- och innovationsåtgärden, enligt definitionen i ramprogrammet Horisont Europa. normalt kommer att motsvara verksamheter för grundforskning och industriell forskning, enligt definitionerna i denna förordning. Vidare kommer innovationsåtgärder som får stöd inom ramprogrammet Horisont Europa normalt att motsvara definitionen av verksamheter för experimentell utveckling i denna förordning. De förenklingar som föreskrivs i denna förordning på området forskning och utveckling bör dock inte användas för att finansiera verksamheter som inte är stödberättigade enligt reglerna om statligt stöd till forskning och utveckling, dvs. verksamheter som går utöver vad som omfattas av experimentell utveckling. För detta ändamål kan medlemsstaterna också beakta definitionerna avseende teknisk mognadsgrad (TRL). Kommissionen påpekar att statligt stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet på TRL-nivå 9 anses gå utöver definitionen av experimentell utveckling och skulle därför inte omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning.

| (9) | Programmet för ett digitalt Europa kommer att stödja och påskynda digitaliseringen av den europeiska ekonomin och det europeiska samhället och se till att europeiska medborgare, offentliga förvaltningar och företag i hela unionen kan dra nytta av fördelarna. Programmet kompletterar forsknings-, utvecklings- och innovationsprojekt som får stöd inom programmet Horisont Europa och det kompletterar även det digitala programmet inom fonden för ett sammanlänkat Europa och InvestEU. Det kommer att stödja en förstärkning av digital kapacitet (t.ex. datakapacitet, datorkapacitet och kapacitet för cybersäkerhet) för den offentliga sektorn samt för små och medelstora företag och forsknings- och innovationsgrupper. Genom programmet kommer finansiella bidrag att ges till avancerade datorsystem, inbegripet högpresterande datorsystem, molnbaserade datortjänster, edge computing och kvantdatorteknik, samt artificiell intelligens, inbegripet inrättandet av europeiska centrum för digital innovation och test- och experimentanläggningar. Det kommer också att stödja digitala färdigheter samt utrustning och verktyg för cybersäkerhet. |
| --- | --- |

(9)

Programmet för ett digitalt Europa kommer att stödja och påskynda digitaliseringen av den europeiska ekonomin och det europeiska samhället och se till att europeiska medborgare, offentliga förvaltningar och företag i hela unionen kan dra nytta av fördelarna. Programmet kompletterar forsknings-, utvecklings- och innovationsprojekt som får stöd inom programmet Horisont Europa och det kompletterar även det digitala programmet inom fonden för ett sammanlänkat Europa och InvestEU. Det kommer att stödja en förstärkning av digital kapacitet (t.ex. datakapacitet, datorkapacitet och kapacitet för cybersäkerhet) för den offentliga sektorn samt för små och medelstora företag och forsknings- och innovationsgrupper. Genom programmet kommer finansiella bidrag att ges till avancerade datorsystem, inbegripet högpresterande datorsystem, molnbaserade datortjänster, edge computing och kvantdatorteknik, samt artificiell intelligens, inbegripet inrättandet av europeiska centrum för digital innovation och test- och experimentanläggningar. Det kommer också att stödja digitala färdigheter samt utrustning och verktyg för cybersäkerhet.

| (10) | Finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden kan inbegripa medel som kontrolleras av medlemsstater, inbegripet EU-medel under delad förvaltning, för att öka hävstångseffekter och stödja ytterligare investeringar i Europa. Medlemsstaterna har till exempel möjlighet att bidra med en del av de unionsmedel som är föremål för delad förvaltning till medlemsstatens komponent i EU-garantin inom ramen för InvestEU-fonden. Vidare skulle medlemsstaterna kunna finansiera de finansiella produkter som garanteras genom InvestEU-fonden via egna medel eller nationella utvecklingsbanker. Sådan finansiering kan kvalificeras som ”statliga medel” och kan tillskrivas staten om medlemsstaterna har utrymme att själva bedöma hur medlen ska användas. Omvänt gäller att om medlemsstaterna inte har utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om hur medlen ska användas, eller om de agerar i enlighet med normala marknadsvillkor, kan det vara så att användningen av dessa medel inte utgör statligt stöd. Vad gäller sådana fall, avser kommissionen att ge vidare vägledning om de typiska scenarier som stöds enligt InvestEU-förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden kan inbegripa medel som kontrolleras av medlemsstater, inbegripet EU-medel under delad förvaltning, för att öka hävstångseffekter och stödja ytterligare investeringar i Europa. Medlemsstaterna har till exempel möjlighet att bidra med en del av de unionsmedel som är föremål för delad förvaltning till medlemsstatens komponent i EU-garantin inom ramen för InvestEU-fonden. Vidare skulle medlemsstaterna kunna finansiera de finansiella produkter som garanteras genom InvestEU-fonden via egna medel eller nationella utvecklingsbanker. Sådan finansiering kan kvalificeras som ”statliga medel” och kan tillskrivas staten om medlemsstaterna har utrymme att själva bedöma hur medlen ska användas. Omvänt gäller att om medlemsstaterna inte har utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om hur medlen ska användas, eller om de agerar i enlighet med normala marknadsvillkor, kan det vara så att användningen av dessa medel inte utgör statligt stöd. Vad gäller sådana fall, avser kommissionen att ge vidare vägledning om de typiska scenarier som stöds enligt InvestEU-förordningen.

| (11) | För de fall där nationella medel, inbegripet EU-medel under delad förvaltning, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, bör en uppsättning villkor föreskrivas på grundval av vilka stödet bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten, i syfte att underlätta genomförandet av InvestEU-fonden. |
| --- | --- |

(11)

För de fall där nationella medel, inbegripet EU-medel under delad förvaltning, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, bör en uppsättning villkor föreskrivas på grundval av vilka stödet bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten, i syfte att underlätta genomförandet av InvestEU-fonden.

| (12) | Utformningen av InvestEU-fonden innefattar en rad viktiga skyddsåtgärder för konkurrensen, såsom att stöd ska ges till investeringar som uppnår unionens politiska mål och skapar mervärde för EU och kravet på InvestEU-fondens additionalitet och att stödet ska hantera marknadsmisslyckanden och suboptimala investeringssituationer. Vidare kommer styrningssystemet och beslutsprocessen att säkerställa att transaktioner som får stöd genom InvestEU uppfyller ovannämnda krav. Det stöd som ges genom InvestEU-fonden kommer slutligen att vara transparent och dess effekter kommer att utvärderas. Statligt stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden bör därför anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på grundval av en begränsad uppsättning villkor. |
| --- | --- |

(12)

Utformningen av InvestEU-fonden innefattar en rad viktiga skyddsåtgärder för konkurrensen, såsom att stöd ska ges till investeringar som uppnår unionens politiska mål och skapar mervärde för EU och kravet på InvestEU-fondens additionalitet och att stödet ska hantera marknadsmisslyckanden och suboptimala investeringssituationer. Vidare kommer styrningssystemet och beslutsprocessen att säkerställa att transaktioner som får stöd genom InvestEU uppfyller ovannämnda krav. Det stöd som ges genom InvestEU-fonden kommer slutligen att vara transparent och dess effekter kommer att utvärderas. Statligt stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden bör därför anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten på grundval av en begränsad uppsättning villkor.

| (13) | Förordning (EU) nr 651/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Förordning (EU) nr 651/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 651/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | (berör ej den svenska versionen) |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

(berör ej den svenska versionen)

| b) | I punkt 1 ska följande led läggas till som leden o och p:






  ”o) | Stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete. |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 1 ska följande led läggas till som leden o och p:

”o)

Stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete.

| p) | Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden.” |
| --- | --- |

p)

Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden.”

| c) | I punkt 2 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Stödordningar enligt kapitel III avsnitten 1 (med undantag av artikel 15), 2, 3, 4, 7 (med undantag av artikel 44) och 10 i denna förordning, och stöd som genomförs i form av finansiella produkter enligt avsnitt 16 i det kapitlet, om den genomsnittliga årliga statsstödsbudgeten per medlemsstat överstiger 150 miljoner euro, från sex månader efter det att de trätt i kraft. För stöd enligt kapitel III avsnitt 16 i denna förordning gäller att endast bidrag från en medlemsstat till medlemsstatens komponent i EU-garantin inom ramen för InvestEU-fonden, som avses i artikel 8.1 b i förordningen om [InvestEU-programmet], vilka är öronmärkta för en viss finansiell produkt ska beaktas vid bedömningen av om den medlemsstatens genomsnittliga årliga statsstödsbudget överstiger 150 miljoner euro. Kommissionen får besluta att denna förordning ska fortsätta att gälla för en längre tid för dessa stödordningar efter att ha bedömt den relevanta utvärderingsplan som medlemsstaten anmält till kommissionen, inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande.” |
| --- | --- | --- |

c)

I punkt 2 ska led a ersättas med följande:

”a)

Stödordningar enligt kapitel III avsnitten 1 (med undantag av artikel 15), 2, 3, 4, 7 (med undantag av artikel 44) och 10 i denna förordning, och stöd som genomförs i form av finansiella produkter enligt avsnitt 16 i det kapitlet, om den genomsnittliga årliga statsstödsbudgeten per medlemsstat överstiger 150 miljoner euro, från sex månader efter det att de trätt i kraft. För stöd enligt kapitel III avsnitt 16 i denna förordning gäller att endast bidrag från en medlemsstat till medlemsstatens komponent i EU-garantin inom ramen för InvestEU-fonden, som avses i artikel 8.1 b i förordningen om [InvestEU-programmet], vilka är öronmärkta för en viss finansiell produkt ska beaktas vid bedömningen av om den medlemsstatens genomsnittliga årliga statsstödsbudget överstiger 150 miljoner euro. Kommissionen får besluta att denna förordning ska fortsätta att gälla för en längre tid för dessa stödordningar efter att ha bedömt den relevanta utvärderingsplan som medlemsstaten anmält till kommissionen, inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande.”

| d) | I punkt 3 ska leden a och b ersättas med följande:






  ”a) | Stöd som beviljas inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (*1) med undantag för stöd till utbildning, stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder, regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena, stödordningar för regionalt driftstöd samt stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete. |
| --- | --- | --- |

d)

I punkt 3 ska leden a och b ersättas med följande:

”a)

Stöd som beviljas inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (*1) med undantag för stöd till utbildning, stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder, regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena, stödordningar för regionalt driftstöd samt stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete.

| b) | Stöd som beviljas inom sektorn för primär jordbruksproduktion, med undantag för regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena, stödordningar för regionalt driftstöd, stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag, riskfinansieringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, miljöstöd, stöd till utbildning, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder, stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete samt stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden.” |
| --- | --- |

b)

Stöd som beviljas inom sektorn för primär jordbruksproduktion, med undantag för regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena, stödordningar för regionalt driftstöd, stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag, riskfinansieringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, miljöstöd, stöd till utbildning, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder, stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete samt stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden.”

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).”"

| e) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Denna förordning ska inte tillämpas på följande:






  a) | Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd beviljat av samma medlemsstat olagligt och oförenligt med den inre marknaden, med undantag av stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer och stödordningar i enlighet med kapitel III avsnitten 2a och 16. |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Denna förordning ska inte tillämpas på följande:

a)

Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd beviljat av samma medlemsstat olagligt och oförenligt med den inre marknaden, med undantag av stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer och stödordningar i enlighet med kapitel III avsnitten 2a och 16.

| b) | Stöd för särskilda ändamål till ett företag som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Stöd för särskilda ändamål till ett företag som avses i led a.

| c) | Stöd till företag i svårigheter, med undantag för stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer, stödordningar för startstöd, stödordningar för regionalt driftstöd, stöd till små och medelstora företag enligt artikel 56f och stöd till finansiella intermediärer enligt kapitel III avsnitt 16, förutsatt att företag i svårigheter inte behandlas mer gynnsamt än andra företag. |
| --- | --- |

c)

Stöd till företag i svårigheter, med undantag för stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer, stödordningar för startstöd, stödordningar för regionalt driftstöd, stöd till små och medelstora företag enligt artikel 56f och stöd till finansiella intermediärer enligt kapitel III avsnitt 16, förutsatt att företag i svårigheter inte behandlas mer gynnsamt än andra företag.

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Leden 63, 64 och 65 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Leden 63, 64 och 65 ska utgå.

| b) | Följande led ska införas som led 86b:






  ”86b. | digitalisering: införandet av teknik som utförs med hjälp av elektronisk utrustning och/eller system som gör det möjligt att öka produkters funktionalitet, utveckla onlinetjänster, modernisera processer eller migrera till affärsmodeller som bygger på avskaffande av mellanled vid produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, vilket i slutändan ger omvälvande effekter.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led ska införas som led 86b:

”86b.

digitalisering: införandet av teknik som utförs med hjälp av elektronisk utrustning och/eller system som gör det möjligt att öka produkters funktionalitet, utveckla onlinetjänster, modernisera processer eller migrera till affärsmodeller som bygger på avskaffande av mellanled vid produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, vilket i slutändan ger omvälvande effekter.”

digitalisering

| c) | Led 138 ska ersättas med följande:






  ”138. | nästa generations accessnät (NGA-nät): avancerade nät som har åtminstone följande egenskaper:






  i) | de levererar tjänster på ett tillförlitligt sätt med mycket hög hastighet per abonnent via optiska (eller tekniskt likvärdiga) stamnät som är tillräckligt nära användarnas lokaler för att garantera faktisk leverans med mycket hög hastighet, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Led 138 ska ersättas med följande:

”138.

nästa generations accessnät (NGA-nät): avancerade nät som har åtminstone följande egenskaper:

nästa generations accessnät (NGA-nät)

i)

de levererar tjänster på ett tillförlitligt sätt med mycket hög hastighet per abonnent via optiska (eller tekniskt likvärdiga) stamnät som är tillräckligt nära användarnas lokaler för att garantera faktisk leverans med mycket hög hastighet,

| ii) | de stöder en rad olika avancerade digitala tjänster, bland annat konvergerande, helt och hållet IP-baserade tjänster, och |
| --- | --- |

ii)

de stöder en rad olika avancerade digitala tjänster, bland annat konvergerande, helt och hållet IP-baserade tjänster, och

| iii) | de har betydligt högre uppladdningshastigheter (jämfört med grundläggande bredbandsnät).
  I det nuvarande skedet av marknadsutveckling och teknisk utveckling är NGA-näten a) fiberbaserade accessnät (FTTx), b) avancerade uppgraderade kabelnät och c) vissa avancerade trådlösa accessnät som kan erbjuda varje abonnent tillförlitliga höghastighetstjänster. NGA-nät inbegriper nät som kan tillhandahålla nedladdnings- och uppladdningshastigheter på 1 Gbit/s. Hänvisningar till NGA-nät omfattar nästa generations stamnät (NGN-nät), om dessa är nödvändiga för utbyggnaden av NGA-nät.” |
| --- | --- |

iii)

de har betydligt högre uppladdningshastigheter (jämfört med grundläggande bredbandsnät).

I det nuvarande skedet av marknadsutveckling och teknisk utveckling är NGA-näten a) fiberbaserade accessnät (FTTx), b) avancerade uppgraderade kabelnät och c) vissa avancerade trådlösa accessnät som kan erbjuda varje abonnent tillförlitliga höghastighetstjänster. NGA-nät inbegriper nät som kan tillhandahålla nedladdnings- och uppladdningshastigheter på 1 Gbit/s. Hänvisningar till NGA-nät omfattar nästa generations stamnät (NGN-nät), om dessa är nödvändiga för utbyggnaden av NGA-nät.”

| d) | Följande led ska införas som led 138a:






  ”138a. | nästa generations stamnät (NGN-nät): avancerade stamnät som kan stödja utbyggnaden av NGA-nät via optiska fibrer (eller motsvarande teknik).” |
| --- | --- | --- |

d)

Följande led ska införas som led 138a:

”138a.

nästa generations stamnät (NGN-nät): avancerade stamnät som kan stödja utbyggnaden av NGA-nät via optiska fibrer (eller motsvarande teknik).”

nästa generations stamnät (NGN-nät)

| e) | Följande led ska läggas till som leden 166–178:
  ”Definitioner för stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden







  166. | InvestEU-fonden, EU-garanti, finansiell produkt, nationella utvecklingsbanker eller -institutioner och genomförandepartner: de betydelser som anges i artikel 2 i förordningen om [InvestEU-programmet]. |
| --- | --- | --- |

e)

Följande led ska läggas till som leden 166–178:

”Definitioner för stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden

Definitioner för stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden

166.

InvestEU-fonden, EU-garanti, finansiell produkt, nationella utvecklingsbanker eller -institutioner och genomförandepartner: de betydelser som anges i artikel 2 i förordningen om [InvestEU-programmet].

InvestEU-fonden

EU-garanti

finansiell produkt

nationella utvecklingsbanker eller -institutioner

genomförandepartner

| 167. | finansiell intermediär: ett finansinstitut som inte är en genomförandepartner, oavsett form och ägarskap, som deltar i genomförandet av budgetgarantier. Sådana intermediärer kan bland annat inbegripa banker, kreditinstitut som inte är banker, investeringsfonder, mikrofinansinstitut, garantibolag, leasingbolag och nationella utvecklingsbanker eller -institutioner. |
| --- | --- |

167.

finansiell intermediär: ett finansinstitut som inte är en genomförandepartner, oavsett form och ägarskap, som deltar i genomförandet av budgetgarantier. Sådana intermediärer kan bland annat inbegripa banker, kreditinstitut som inte är banker, investeringsfonder, mikrofinansinstitut, garantibolag, leasingbolag och nationella utvecklingsbanker eller -institutioner.

finansiell intermediär

| 168. | kommersiell finansiell intermediär: en finansiell intermediär som bedriver vinstdrivande verksamhet helt på egen risk, utan en offentlig garanti. Nationella utvecklingsbanker eller -institutioner betraktas inte som kommersiella finansiella intermediärer. |
| --- | --- |

168.

kommersiell finansiell intermediär: en finansiell intermediär som bedriver vinstdrivande verksamhet helt på egen risk, utan en offentlig garanti. Nationella utvecklingsbanker eller -institutioner betraktas inte som kommersiella finansiella intermediärer.

kommersiell finansiell intermediär

| 169. | projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet: den betydelse som anges i artikel 8 i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen). |
| --- | --- |

169.

projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet: den betydelse som anges i artikel 8 i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen).

projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet

| 170. | lämplig kartläggning: i det specifika sammanhang som gäller artikel 56e.2 b i, en kartläggning som inte är äldre än 18 månader av de NGA/NGN-infrastrukturer som passerar en stödberättigad socioekonomisk drivkrafts lokaler samt av kvaliteten på tjänsten i fråga om den hastighet infrastrukturen erbjuder under normala högtrafikförhållanden. Denna kartläggning ska utföras av den behöriga myndigheten, beakta all NGA/NGN-infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet, och utföras på adressnivå på grundval av lokaler som passeras av infrastruktur (inte anslutna anläggningar). |
| --- | --- |

170.

lämplig kartläggning: i det specifika sammanhang som gäller artikel 56e.2 b i, en kartläggning som inte är äldre än 18 månader av de NGA/NGN-infrastrukturer som passerar en stödberättigad socioekonomisk drivkrafts lokaler samt av kvaliteten på tjänsten i fråga om den hastighet infrastrukturen erbjuder under normala högtrafikförhållanden. Denna kartläggning ska utföras av den behöriga myndigheten, beakta all NGA/NGN-infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet, och utföras på adressnivå på grundval av lokaler som passeras av infrastruktur (inte anslutna anläggningar).

lämplig kartläggning

| 171. | offentligt samråd: i det specifika sammanhang som gäller artikel 56e.2 b i, ett offentligt samråd som genomförs av den behöriga myndigheten genom offentliggörande på en lämplig webbplats, som finns tillgängligt för berörda parter i en månad, i syfte att samla in underbyggd information från berörda parter om investeringar i NGA/NGN-infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren, eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet, och som passerar en stödberättigad socioekonomisk drivkrafts lokaler, baserat på information på adressnivå på grundval av lokaler som passeras av infrastruktur. |
| --- | --- |

171.

offentligt samråd: i det specifika sammanhang som gäller artikel 56e.2 b i, ett offentligt samråd som genomförs av den behöriga myndigheten genom offentliggörande på en lämplig webbplats, som finns tillgängligt för berörda parter i en månad, i syfte att samla in underbyggd information från berörda parter om investeringar i NGA/NGN-infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren, eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet, och som passerar en stödberättigad socioekonomisk drivkrafts lokaler, baserat på information på adressnivå på grundval av lokaler som passeras av infrastruktur.

offentligt samråd

| 172. | lokaler som passeras av infrastruktur: i det specifika sammanhang som gäller artikel 56e.2 b i, lokaler som kan anslutas på kort tid till överkomliga priser för slutanvändaren (aktiveringsavgifter), oberoende av om dessa lokaler är anslutna till nätet. En operatör får ange att lokaler passeras av infrastruktur endast om operatören, på begäran av en slutanvändare, åtar sig att ansluta lokalerna till normala aktiveringsavgifter, dvs. utan extra eller exceptionella kostnader om detta är normalt handelsbruk och under alla omständigheter utan att överskrida den brukliga kostnaden i den berörda medlemsstaten, vilken kan definieras av den berörda myndigheten. Vidare måste operatören kunna ansluta och aktivera tjänsten i den aktuella lokalen inom fyra veckor från dagen för begäran. |
| --- | --- |

172.

lokaler som passeras av infrastruktur: i det specifika sammanhang som gäller artikel 56e.2 b i, lokaler som kan anslutas på kort tid till överkomliga priser för slutanvändaren (aktiveringsavgifter), oberoende av om dessa lokaler är anslutna till nätet. En operatör får ange att lokaler passeras av infrastruktur endast om operatören, på begäran av en slutanvändare, åtar sig att ansluta lokalerna till normala aktiveringsavgifter, dvs. utan extra eller exceptionella kostnader om detta är normalt handelsbruk och under alla omständigheter utan att överskrida den brukliga kostnaden i den berörda medlemsstaten, vilken kan definieras av den berörda myndigheten. Vidare måste operatören kunna ansluta och aktivera tjänsten i den aktuella lokalen inom fyra veckor från dagen för begäran.

lokaler som passeras av infrastruktur

| 173. | sociala tjänster: tydligt identifierade tjänster som fyller sociala behov, särskilt när det gäller sjukvård och långtidsvård, barnomsorg, tillgång till och återinträde på arbetsmarknaden, subventionerade bostäder (dvs. bostäder åt missgynnade medborgare eller socialt utsatta grupper, som på grund av bristande betalningsförmåga inte kan skaffa sig en bostad på marknadsvillkor) samt omsorg och social integrering av utsatta grupper (såsom förklaras i skäl 11 i kommissionens beslut 2012/21/EU (*2) eller senare rättsakter som ersätter detta beslut). |
| --- | --- |

173.

sociala tjänster: tydligt identifierade tjänster som fyller sociala behov, särskilt när det gäller sjukvård och långtidsvård, barnomsorg, tillgång till och återinträde på arbetsmarknaden, subventionerade bostäder (dvs. bostäder åt missgynnade medborgare eller socialt utsatta grupper, som på grund av bristande betalningsförmåga inte kan skaffa sig en bostad på marknadsvillkor) samt omsorg och social integrering av utsatta grupper (såsom förklaras i skäl 11 i kommissionens beslut 2012/21/EU (*2) eller senare rättsakter som ersätter detta beslut).

sociala tjänster

*2

| 174. | urban knutpunkt i TEN-T: ett storstadsområde där TEN-T-nätets transportinfrastruktur, såsom hamnar, inbegripet passagerarterminaler, flygplatser, järnvägsstationer, logistikplattformar och godsterminaler i och utanför stadsområden, är ansluten till andra delar av denna infrastruktur och till infrastrukturen för regional och lokal trafik, enligt definitionen i artikel 3 p i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (*3). |
| --- | --- |

174.

urban knutpunkt i TEN-T: ett storstadsområde där TEN-T-nätets transportinfrastruktur, såsom hamnar, inbegripet passagerarterminaler, flygplatser, järnvägsstationer, logistikplattformar och godsterminaler i och utanför stadsområden, är ansluten till andra delar av denna infrastruktur och till infrastrukturen för regional och lokal trafik, enligt definitionen i artikel 3 p i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (*3).

urban knutpunkt i TEN-T

*3

| 175. | ny aktör: ett järnvägsföretag enligt definitionen i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (*4), som uppfyller följande villkor:






  a) | Det fick ett tillstånd i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2012/34/EU mindre än tio år innan stödet beviljades. |
| --- | --- | --- |

175.

ny aktör: ett järnvägsföretag enligt definitionen i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (*4), som uppfyller följande villkor:

ny aktör

*4

a)

Det fick ett tillstånd i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2012/34/EU mindre än tio år innan stödet beviljades.

| b) | Det har inte, i den mening som avses i artikel 3.3 i bilaga I till denna förordning, anknutits till ett järnvägsföretag som har fått ett tillstånd i någon medlemsstat före den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

b)

Det har inte, i den mening som avses i artikel 3.3 i bilaga I till denna förordning, anknutits till ett järnvägsföretag som har fått ett tillstånd i någon medlemsstat före den 1 januari 2010.

| 176. | ekosystem, biologisk mångfald och ett ekosystem i gott tillstånd: de betydelser som anges i artikel 2.1 i [(utkastet) till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar]. |
| --- | --- |

176.

ekosystem, biologisk mångfald och ett ekosystem i gott tillstånd: de betydelser som anges i artikel 2.1 i [(utkastet) till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar].

ekosystem

biologisk mångfald

ett ekosystem i gott tillstånd

| 177. | bostadsfastighet: en byggnad som består av enfamiljs- eller flerfamiljsbostäder, där enheter som inte är bostäder inte upptar mer än [25]% av den totala golvytan. |
| --- | --- |

177.

bostadsfastighet: en byggnad som består av enfamiljs- eller flerfamiljsbostäder, där enheter som inte är bostäder inte upptar mer än [25]% av den totala golvytan.

bostadsfastighet

| 178. | litet börsnoterat företag: ett företag med högst 499 anställda, beräknat i enlighet med artiklarna 3–5 i bilaga I, och en årsomsättning på högst 100 miljoner euro eller en årlig balansräkning på högst 86 miljoner euro; flera enheter betraktas som ett enda företag om något av villkoren i artikel 3.3 i bilaga I är uppfyllda. |
| --- | --- |

178.

litet börsnoterat företag: ett företag med högst 499 anställda, beräknat i enlighet med artiklarna 3–5 i bilaga I, och en årsomsättning på högst 100 miljoner euro eller en årlig balansräkning på högst 86 miljoner euro; flera enheter betraktas som ett enda företag om något av villkoren i artikel 3.3 i bilaga I är uppfyllda.

litet börsnoterat företag

(*2)  Kommissionens beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3)."

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1)."

*3

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).”"

*4

| 3. | Artikel 4.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led f ska ersättas med följande:






  ”f) | För stöd till företag som deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete: för stöd enligt artikel 20, 2 miljoner euro per företag per projekt, för stöd enligt artikel 20a, de belopp som anges i artikel 20a.2 per företag per projekt.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 4.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Led f ska ersättas med följande:

”f)

För stöd till företag som deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete: för stöd enligt artikel 20, 2 miljoner euro per företag per projekt, för stöd enligt artikel 20a, de belopp som anges i artikel 20a.2 per företag per projekt.”

| b) | I led i ska följande led läggas till som leden vii–x:






  ”vii) | För stöd till små och medelstora företag för forsknings- och utvecklingsprojekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel och genomförs enligt artikel 25a, det belopp som avses i artikel 25a. |
| --- | --- | --- |

b)

I led i ska följande led läggas till som leden vii–x:

”vii)

För stöd till små och medelstora företag för forsknings- och utvecklingsprojekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel och genomförs enligt artikel 25a, det belopp som avses i artikel 25a.

| viii) | För stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning som genomförs enligt artikel 25b, de belopp som avses i artikel 25b. |
| --- | --- |

viii)

För stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning som genomförs enligt artikel 25b, de belopp som avses i artikel 25b.

| ix) | För stöd som ingår i samfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs enligt artikel 25c, de belopp som avses i artikel 25c. |
| --- | --- |

ix)

För stöd som ingår i samfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs enligt artikel 25c, de belopp som avses i artikel 25c.

| x) | För stöd för samarbetsåtgärder, de belopp som anges i artikel 25d.” |
| --- | --- |

x)

För stöd för samarbetsåtgärder, de belopp som anges i artikel 25d.”

| c) | Följande led ska läggas till som led gg:






  ”gg) | För stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden: de belopp som anges i kapitel III avsnitt 16.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led ska läggas till som led gg:

”gg)

För stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden: de belopp som anges i kapitel III avsnitt 16.”

| 4. | I artikel 5.2 ska följande led läggas till som led l:






  ”l) | Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, om villkoren i kapitel III avsnitt 16 är uppfyllda.” |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 5.2 ska följande led läggas till som led l:

”l)

Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, om villkoren i kapitel III avsnitt 16 är uppfyllda.”

| 5. | I artikel 6.5 ska följande led läggas till som leden i, j och k:






  ”i) | Stöd till företag som deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete, om de relevanta villkoren i artikel 20 eller 20a är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 6.5 ska följande led läggas till som leden i, j och k:

”i)

Stöd till företag som deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete, om de relevanta villkoren i artikel 20 eller 20a är uppfyllda.

| j) | Stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning som har tilldelats en spetskompetensstämpel, stöd som ingår i samfinansierade projekt och i samfinansierade samarbetsåtgärder, om de relevanta villkoren i artikel 25a, 25b, 25c eller 25d är uppfyllda. |
| --- | --- |

j)

Stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning som har tilldelats en spetskompetensstämpel, stöd som ingår i samfinansierade projekt och i samfinansierade samarbetsåtgärder, om de relevanta villkoren i artikel 25a, 25b, 25c eller 25d är uppfyllda.

| k) | Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, om villkoren i kapitel III avsnitt 16 är uppfyllda.” |
| --- | --- |

k)

Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, om villkoren i kapitel III avsnitt 16 är uppfyllda.”

| 6. | I artikel 7.1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med de förenklade kostnadsalternativ som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (*5), eller [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser], beroende på vilken som är tillämplig, förutsatt att transaktionen åtminstone delvis finansieras via en unionsfond som tillåter användning av dessa förenklade kostnadsalternativ och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen.

  (*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).”" |
| --- | --- |

6.

I artikel 7.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med de förenklade kostnadsalternativ som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (*5), eller [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser], beroende på vilken som är tillämplig, förutsatt att transaktionen åtminstone delvis finansieras via en unionsfond som tillåter användning av dessa förenklade kostnadsalternativ och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen.

*5

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).”"

*5

| 7. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Annat statligt stöd, med avseende på samma – helt eller delvis överlappande – stödberättigande kostnader, endast om kumuleringen inte leder till att den högsta tillåtna stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning överskrids.
  Finansiering som tillhandahålls de slutliga stödmottagarna inom ramen för stödet från InvestEU-fonden enligt kapitel III avsnitt 16 och de kostnader som täcks av den ska inte beaktas vid fastställandet av om kumuleringsreglerna i punkt 3 efterlevs. Det belopp som är relevant för sådan efterlevnad ska i stället beräknas genom att man först drar av det nominella beloppet av den finansiering som får stöd från InvestEU-fonden från de totala stödberättigande projektkostnaderna och därefter beräknar den högsta tillåtna stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning endast på grundval av de återstående stödberättigande kostnaderna. Det nominella beloppet av den totala finansiering som tillhandahålls de slutliga stödmottagarna inom ramen för stödet från InvestEU-fonden ska, när det gäller de artiklar där tröskelvärdet för anmälan uttrycks som ett högsta tillåtet stödbelopp, inte heller beaktas vid fastställandet av om tröskelvärdena för anmälan i artikel 4 följs.
  Alternativt får, för prioriterade lån eller garantier för prioriterade lån som får stöd från InvestEU-fonden enligt kapitel III avsnitt 16, det stöd som ingår i sådana lån eller garantier som tillhandahålls de slutliga stödmottagarna beräknas på grundval av den referensränta som gällde när stödet beviljades och kan användas för att säkerställa att kumulering med annat statligt stöd för samma identifierbara stödberättigande kostnader inte leder till ett överskridande av den högsta tillåtna stödnivån eller det högsta stödbeloppet enligt denna förordning eller det relevanta tröskelvärdet för anmälan enligt denna förordning.” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 3 ska led b ersättas med följande:

”b)

Annat statligt stöd, med avseende på samma – helt eller delvis överlappande – stödberättigande kostnader, endast om kumuleringen inte leder till att den högsta tillåtna stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning överskrids.

Finansiering som tillhandahålls de slutliga stödmottagarna inom ramen för stödet från InvestEU-fonden enligt kapitel III avsnitt 16 och de kostnader som täcks av den ska inte beaktas vid fastställandet av om kumuleringsreglerna i punkt 3 efterlevs. Det belopp som är relevant för sådan efterlevnad ska i stället beräknas genom att man först drar av det nominella beloppet av den finansiering som får stöd från InvestEU-fonden från de totala stödberättigande projektkostnaderna och därefter beräknar den högsta tillåtna stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning endast på grundval av de återstående stödberättigande kostnaderna. Det nominella beloppet av den totala finansiering som tillhandahålls de slutliga stödmottagarna inom ramen för stödet från InvestEU-fonden ska, när det gäller de artiklar där tröskelvärdet för anmälan uttrycks som ett högsta tillåtet stödbelopp, inte heller beaktas vid fastställandet av om tröskelvärdena för anmälan i artikel 4 följs.

Alternativt får, för prioriterade lån eller garantier för prioriterade lån som får stöd från InvestEU-fonden enligt kapitel III avsnitt 16, det stöd som ingår i sådana lån eller garantier som tillhandahålls de slutliga stödmottagarna beräknas på grundval av den referensränta som gällde när stödet beviljades och kan användas för att säkerställa att kumulering med annat statligt stöd för samma identifierbara stödberättigande kostnader inte leder till ett överskridande av den högsta tillåtna stödnivån eller det högsta stödbeloppet enligt denna förordning eller det relevanta tröskelvärdet för anmälan enligt denna förordning.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som undantas enligt artiklarna 20a, 21, 22 och 23 samt kapitel III avsnitt 16 i denna förordning får kumuleras med annat statligt stöd med identifierbara stödberättigande kostnader. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, upp till den högsta relevanta totala finansieringströskel som fastställts med hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall enligt denna förordning eller enligt en annan gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som undantas enligt artiklarna 20a, 21, 22 och 23 samt kapitel III avsnitt 16 i denna förordning får kumuleras med annat statligt stöd med identifierbara stödberättigande kostnader. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, upp till den högsta relevanta totala finansieringströskel som fastställts med hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall enligt denna förordning eller enligt en annan gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.”

| 8. | I artikel 9 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

  ”1.   Den berörda medlemsstaten ska se till att följande offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:






  a) | Den sammanfattande information som avses i artikel 11 i det standardiserade format som anges i bilaga II eller en länk som ger tillgång till denna. |
| --- | --- | --- |

8.

I artikel 9 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Den berörda medlemsstaten ska se till att följande offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:

a)

Den sammanfattande information som avses i artikel 11 i det standardiserade format som anges i bilaga II eller en länk som ger tillgång till denna.

| b) | Den fullständiga texten till varje stödåtgärd enligt artikel 11 eller en länk som ger tillgång till den fullständiga texten. |
| --- | --- |

b)

Den fullständiga texten till varje stödåtgärd enligt artikel 11 eller en länk som ger tillgång till den fullständiga texten.

| c) | Den information som anges i bilaga III om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 500 000 euro eller, för stödmottagare verksamma inom primär jordbruksproduktion, varje beviljat individuellt stöd som överstiger 60 000 euro.
  När det gäller stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20, ska den information som avses i denna punkt läggas ut på webbplatsen för den medlemsstat där den berörda förvaltningsmyndighet som avses i artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 eller [artikel 44 i den nya ETS-förordningen], beroende på vilken som är tillämplig, är belägen. Alternativt kan de deltagande medlemsstaterna också bestämma att var och en av dem ska lämna information som avser stödåtgärderna inom deras territorier på respektive webbplatser. När det gäller stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20a, ska de krav på offentliggörande som föreskrivs i denna punkt inte gälla. |
| --- | --- |

c)

Den information som anges i bilaga III om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 500 000 euro eller, för stödmottagare verksamma inom primär jordbruksproduktion, varje beviljat individuellt stöd som överstiger 60 000 euro.

När det gäller stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20, ska den information som avses i denna punkt läggas ut på webbplatsen för den medlemsstat där den berörda förvaltningsmyndighet som avses i artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 eller [artikel 44 i den nya ETS-förordningen], beroende på vilken som är tillämplig, är belägen. Alternativt kan de deltagande medlemsstaterna också bestämma att var och en av dem ska lämna information som avser stödåtgärderna inom deras territorier på respektive webbplatser. När det gäller stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20a, ska de krav på offentliggörande som föreskrivs i denna punkt inte gälla.

2.   För stödordningar i form av skatteförmåner och för stödordningar som omfattas av artiklarna 16 och 21 (*6) ska villkoren i punkt 1 c i denna artikel anses vara uppfyllda om medlemsstaterna offentliggör den begärda informationen om individuella stödbelopp inom följande intervaller (i miljoner euro):

| | 0,06–05 (endast för primär jordbruksproduktion), |
| --- | --- |

0,06–05 (endast för primär jordbruksproduktion),

| | 0,5–1, |
| --- | --- |

0,5–1,

| | 1–2, |
| --- | --- |

1–2,

| | 2–5, |
| --- | --- |

2–5,

| | 5–10, |
| --- | --- |

5–10,

| | 10–30, och |
| --- | --- |

10–30, och

| | 30 eller mer.” |
| --- | --- |

30 eller mer.”

(*6)  När det gäller stödordningar enligt artiklarna 16 och 21 i denna förordning, kan kravet på offentliggörande av information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 500 000 euro upphävas när det gäller små och medelstora företag som inte genomfört någon kommersiell försäljning på någon marknad."

*6

| 9. | Artikel 11 ska ersättas med följande:


  ”Artikel
  11

  Rapportering
  Medlemsstaterna, eller när det gäller stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete enligt artikel 20 alternativt den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten enligt definitionen i artikel 21 i förordning (EU) nr 1299/2013 eller [artikel 44 i den nya ETS-förordningen], beroende på vilken som är tillämplig, är belägen, ska sända följande till kommissionen:






  a) | Via kommissionens elektroniska anmälningssystem, sammanfattande information om varje stödåtgärd som undantas enligt denna förordning i det standardiserade format som anges i bilaga II, tillsammans med en länk som ger tillgång till den fullständiga texten till stödåtgärden inklusive ändringar inom 20 arbetsdagar efter det att den har trätt i kraft. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel
  11

Rapportering

Medlemsstaterna, eller när det gäller stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete enligt artikel 20 alternativt den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten enligt definitionen i artikel 21 i förordning (EU) nr 1299/2013 eller [artikel 44 i den nya ETS-förordningen], beroende på vilken som är tillämplig, är belägen, ska sända följande till kommissionen:

a)

Via kommissionens elektroniska anmälningssystem, sammanfattande information om varje stödåtgärd som undantas enligt denna förordning i det standardiserade format som anges i bilaga II, tillsammans med en länk som ger tillgång till den fullständiga texten till stödåtgärden inklusive ändringar inom 20 arbetsdagar efter det att den har trätt i kraft.

| b) | En årlig rapport som avses i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (*7), i dess ändrade lydelse, i elektronisk form, om tillämpningen av denna förordning, som innehåller de uppgifter som anges i tillämpningsförordningen, för varje helt år eller del av år under vilket denna förordning tillämpas. |
| --- | --- |

b)

En årlig rapport som avses i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (*7), i dess ändrade lydelse, i elektronisk form, om tillämpningen av denna förordning, som innehåller de uppgifter som anges i tillämpningsförordningen, för varje helt år eller del av år under vilket denna förordning tillämpas.

Denna artikel ska inte tillämpas på stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20a.

(*7)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).”"

*7

| 10. | Artikel 12.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   För att kommissionen ska kunna övervaka det stöd som genom denna förordning beviljats undantag från anmälningsskyldigheten ska medlemsstaterna eller, i fråga om stöd som beviljats projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20, den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten är belägen, föra detaljerade register med information och de styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i denna förordning är uppfyllda. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då stödet för särskilda ändamål beviljades eller det sista stödet beviljades enligt stödordningen. Denna artikel ska inte tillämpas på stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20a.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 12.1 ska ersättas med följande:

”1.   För att kommissionen ska kunna övervaka det stöd som genom denna förordning beviljats undantag från anmälningsskyldigheten ska medlemsstaterna eller, i fråga om stöd som beviljats projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20, den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten är belägen, föra detaljerade register med information och de styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i denna förordning är uppfyllda. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då stödet för särskilda ändamål beviljades eller det sista stödet beviljades enligt stödordningen. Denna artikel ska inte tillämpas på stöd till projekt för europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20a.”

| 11. | Artikel 14.15 ska ersättas med följande:

  ”15.   För en nyinvestering som hänger samman med projekt för europeiskt territoriellt samarbete som omfattas av förordning (EU) nr 1299/2013 eller [den nya ETS-förordningen] ska stödnivån för det område i vilket den ursprungliga investeringen är belägen tillämpas på alla stödmottagare som deltar i projektet. Om nyinvesteringen är belägen i två eller flera stödområden ska den högsta tillåtna stödnivån vara den som är tillämplig i det stödområde där det största beloppet stödberättigande kostnader har uppstått. I stödområden som är stödberättigade enligt artikel 107.3 c i fördraget ska denna bestämmelse gälla stora företag endast om nyinvesteringen avser en ny ekonomisk verksamhet.” |
| --- | --- |

11.

Artikel 14.15 ska ersättas med följande:

”15.   För en nyinvestering som hänger samman med projekt för europeiskt territoriellt samarbete som omfattas av förordning (EU) nr 1299/2013 eller [den nya ETS-förordningen] ska stödnivån för det område i vilket den ursprungliga investeringen är belägen tillämpas på alla stödmottagare som deltar i projektet. Om nyinvesteringen är belägen i två eller flera stödområden ska den högsta tillåtna stödnivån vara den som är tillämplig i det stödområde där det största beloppet stödberättigande kostnader har uppstått. I stödområden som är stödberättigade enligt artikel 107.3 c i fördraget ska denna bestämmelse gälla stora företag endast om nyinvesteringen avser en ny ekonomisk verksamhet.”

| 12. | Artikel 16.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de totala kostnaderna för stadsutvecklingsprojektet i den mån de är förenliga med artiklarna 37 och 65 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser], beroende på vilken som är tillämplig.” |
| --- | --- |

12.

Artikel 16.4 ska ersättas med följande:

”4.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de totala kostnaderna för stadsutvecklingsprojektet i den mån de är förenliga med artiklarna 37 och 65 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser], beroende på vilken som är tillämplig.”

| 13. | Efter artikel 19 ska följande rubrik införas:

  ”Avsnitt 2a



  Stöd för europeiskt territoriellt samarbete” |
| --- | --- |

13.

Efter artikel 19 ska följande rubrik införas:

”Avsnitt 2a

”Avsnitt 2a

Stöd för europeiskt territoriellt samarbete”

Stöd för europeiskt territoriellt samarbete”

| 14. | Artikel 20 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 20
  Stöd för kostnader som uppstår då företag deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete

  1.   Stöd för kostnader som uppstår då företag deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete som omfattas av förordning (EU) nr 1299/2013 eller [nya ETS-förordningen] ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.


  2.   I den mån de hänger samman med samarbetsprojektet ska följande kostnader, vilka ska ha samma innebörd som i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 481/2014 (*8) eller [artiklarna 38–43 i den nya ETS-förordningen], beroende på vilken som är tillämplig, vara stödberättigande kostnader:






  a) | Personalkostnader, |
| --- | --- | --- |

14.

Artikel 20 ska ersättas med följande:

”Artikel 20

Stöd för kostnader som uppstår då företag deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete

1.   Stöd för kostnader som uppstår då företag deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete som omfattas av förordning (EU) nr 1299/2013 eller [nya ETS-förordningen] ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   I den mån de hänger samman med samarbetsprojektet ska följande kostnader, vilka ska ha samma innebörd som i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 481/2014 (*8) eller [artiklarna 38–43 i den nya ETS-förordningen], beroende på vilken som är tillämplig, vara stödberättigande kostnader:

a)

Personalkostnader,

| b) | kontorskostnader och administrativa kostnader, |
| --- | --- |

b)

kontorskostnader och administrativa kostnader,

| c) | kostnader för resor och logi, |
| --- | --- |

c)

kostnader för resor och logi,

| d) | kostnader för extern sakkunskap och externa tjänster, |
| --- | --- |

d)

kostnader för extern sakkunskap och externa tjänster,

| e) | kostnader för utrustning, och |
| --- | --- |

e)

kostnader för utrustning, och

| f) | kostnader för infrastruktur och bygg- och anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

f)

kostnader för infrastruktur och bygg- och anläggningsarbeten.

3.   Den sakkunskap och de tjänster som avses i punkt 2 d får inte vara av ett fortlöpande eller periodiskt återkommande slag och de får inte ingå i företagets ordinarie driftskostnader, t.ex. rutinmässig skatterådgivning, regelbunden juridisk rådgivning eller annonsering av rutinkaraktär.

4.   Stödnivån får inte överskrida de högsta medfinansieringsnivåer som anges i förordning (EU) nr 1299/2013 eller [nya ETS-förordningen].

(*8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 481/2014 av den 4 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 vad gäller särskilda regler om utgifters stödberättigande för samarbetsprogram (EUT L 138, 13.5.2014, s. 45).”"

*8

| 15. | Följande artikel ska införas som artikel 20a:

  ”Artikel 20a
  Begränsade stödbelopp till företag för deltagande i projekt för europeiskt territoriellt samarbete

  1.   Stöd till företag för deras deltagande i projekt för europeiskt territoriellt samarbete som omfattas av förordning (EU) nr 1299/2013 eller av [nya ETS-förordningen] ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.


  2.   Det totala stödbelopp enligt denna artikel som beviljas ett företag per projekt får inte överstiga 20 000 euro.” |
| --- | --- |

15.

Följande artikel ska införas som artikel 20a:

”Artikel 20a

Begränsade stödbelopp till företag för deltagande i projekt för europeiskt territoriellt samarbete

1.   Stöd till företag för deras deltagande i projekt för europeiskt territoriellt samarbete som omfattas av förordning (EU) nr 1299/2013 eller av [nya ETS-förordningen] ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   Det totala stödbelopp enligt denna artikel som beviljas ett företag per projekt får inte överstiga 20 000 euro.”

| 16. | Artikel 25.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt, inbegripet forsknings- och utvecklingsprojekt som har fått en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.” |
| --- | --- |

16.

Artikel 25.1 ska ersättas med följande:

”1.   Stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt, inbegripet forsknings- och utvecklingsprojekt som har fått en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.”

| 17. | Följande artiklar ska införas som artiklarna 25a–25d:

  ”Artikel 25a
  Stöd till projekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel

  1.   Stöd till små och medelstora företag för forsknings- och utvecklingsprojekt samt genomförbarhetsstudier, vilka har tilldelats en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.


  2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för det understödda forsknings- och utvecklingsprojektet eller den understödda genomförbarhetsstudien ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, med undantag för verksamheter som går utöver verksamheter för experimentell utveckling.


  3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem vad avser det understödda forsknings- och utvecklingsprojektet eller den understödda genomförbarhetsstudien ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  4.   Det högsta tillåtna stödbeloppet får inte överstiga 2,5 miljoner euro per litet eller medelstort företag per forsknings- och utvecklingsprojekt eller genomförbarhetsstudie.


  5.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls för varje forsknings- och utvecklingsprojekt eller genomförbarhetsstudie får inte överstiga den finansieringsgrad som fastställts för det forsknings- och utvecklingsprojektet eller den genomförbarhetsstudien i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.



  Artikel 25b
  Stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning

  1.   Stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning som har tilldelats en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.


  2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för den understödda åtgärden ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader för den understödda åtgärden, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  4.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls för varje understödd åtgärd får inte överstiga den högsta stödnivå som anges i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.



  Artikel 25c
  Stöd som ingår i samfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt

  1.   Stöd som ges till ett samfinansierat forsknings- och utvecklingsprojekt eller en samfinansierad genomförbarhetsstudie (inbegripet forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs inom ramen för ett europeiskt institutionaliserat partnerskap på grundval av artikel 185 eller 187 i fördraget eller en samfinansieringsåtgärd för program enligt definitionen i ramprogrammet Horisont Europa), som genomförs av minst tre medlemsstater och som har utvärderas, rangordnats och valts ut av oberoende experter efter gränsöverskridande ansökningsomgångar i enlighet med reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.


  2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för det understödda forsknings- och utvecklingsprojektet eller den understödda genomförbarhetsstudien ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, med undantag för verksamheter som går utöver verksamheter för experimentell utveckling.


  3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  4.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls får inte överstiga den finansieringsgrad som fastställts för forsknings- och utvecklingsprojektet eller genomförbarhetsstudien efter urvalet, rangordningen och utvärderingen enligt Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  5.   Den finansiering som tillhandahålls genom Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet ska täcka minst 30 % av de totala stödberättigande kostnaderna för en forsknings- och innovationsåtgärd eller en innovationsåtgärd såsom dessa definieras i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.



  Artikel 25d
  Stöd till samarbetsåtgärder

  1.   Stöd som ges till samfinansierade samarbetsåtgärder, som minst två medlemsstater deltar i och som har utvärderas, rangordnats och valts ut av oberoende experter i enlighet med reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.


  2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för den samfinansierade samarbetsåtgärden ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, i tillämpliga fall med undantag för verksamheter som går utöver verksamheter för experimentell utveckling.


  3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. Dessutom ska investeringskostnader i projektrelaterade materiella och immateriella tillgångar vara stödberättigande.


  4.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls får inte överstiga den finansieringsgrad som fastställts för samarbetsåtgärden efter urvalet, rangordningen och utvärderingen enligt Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. För investeringar i projektrelaterade materiella och immateriella tillgångar får stödet dessutom inte överstiga 70 % av investeringskostnaderna.


  5.   För investeringsstöd till infrastruktur inom ramen för en samarbetsåtgärd ska följande ytterligare villkor tillämpas:






  a) | Om infrastrukturen bedriver både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet ska finansieringen, kostnaderna och intäkterna för varje typ av verksamhet redovisas separat på grundval av konsekvent tillämpade och objektivt försvarbara principer för kostnadsredovisning. |
| --- | --- | --- |

17.

Följande artiklar ska införas som artiklarna 25a–25d:

”Artikel 25a

Stöd till projekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel

1.   Stöd till små och medelstora företag för forsknings- och utvecklingsprojekt samt genomförbarhetsstudier, vilka har tilldelats en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för det understödda forsknings- och utvecklingsprojektet eller den understödda genomförbarhetsstudien ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, med undantag för verksamheter som går utöver verksamheter för experimentell utveckling.

3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem vad avser det understödda forsknings- och utvecklingsprojektet eller den understödda genomförbarhetsstudien ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

4.   Det högsta tillåtna stödbeloppet får inte överstiga 2,5 miljoner euro per litet eller medelstort företag per forsknings- och utvecklingsprojekt eller genomförbarhetsstudie.

5.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls för varje forsknings- och utvecklingsprojekt eller genomförbarhetsstudie får inte överstiga den finansieringsgrad som fastställts för det forsknings- och utvecklingsprojektet eller den genomförbarhetsstudien i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

Artikel 25b

Stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning

1.   Stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och EFR-åtgärder för konceptprovning som har tilldelats en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för den understödda åtgärden ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader för den understödda åtgärden, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

4.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls för varje understödd åtgärd får inte överstiga den högsta stödnivå som anges i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

Artikel 25c

Stöd som ingår i samfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt

1.   Stöd som ges till ett samfinansierat forsknings- och utvecklingsprojekt eller en samfinansierad genomförbarhetsstudie (inbegripet forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs inom ramen för ett europeiskt institutionaliserat partnerskap på grundval av artikel 185 eller 187 i fördraget eller en samfinansieringsåtgärd för program enligt definitionen i ramprogrammet Horisont Europa), som genomförs av minst tre medlemsstater och som har utvärderas, rangordnats och valts ut av oberoende experter efter gränsöverskridande ansökningsomgångar i enlighet med reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för det understödda forsknings- och utvecklingsprojektet eller den understödda genomförbarhetsstudien ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, med undantag för verksamheter som går utöver verksamheter för experimentell utveckling.

3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

4.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls får inte överstiga den finansieringsgrad som fastställts för forsknings- och utvecklingsprojektet eller genomförbarhetsstudien efter urvalet, rangordningen och utvärderingen enligt Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

5.   Den finansiering som tillhandahålls genom Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet ska täcka minst 30 % av de totala stödberättigande kostnaderna för en forsknings- och innovationsåtgärd eller en innovationsåtgärd såsom dessa definieras i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

Artikel 25d

Stöd till samarbetsåtgärder

1.   Stöd som ges till samfinansierade samarbetsåtgärder, som minst två medlemsstater deltar i och som har utvärderas, rangordnats och valts ut av oberoende experter i enlighet med reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   De stödberättigande verksamheterna inom ramen för den samfinansierade samarbetsåtgärden ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, i tillämpliga fall med undantag för verksamheter som går utöver verksamheter för experimentell utveckling.

3.   Kategorierna av stödberättigande kostnader, deras högsta tillåtna belopp och metoderna för att beräkna dem ska vara de som anges som stödberättigande i reglerna för Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. Dessutom ska investeringskostnader i projektrelaterade materiella och immateriella tillgångar vara stödberättigande.

4.   Den totala offentliga finansiering som tillhandahålls får inte överstiga den finansieringsgrad som fastställts för samarbetsåtgärden efter urvalet, rangordningen och utvärderingen enligt Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. För investeringar i projektrelaterade materiella och immateriella tillgångar får stödet dessutom inte överstiga 70 % av investeringskostnaderna.

5.   För investeringsstöd till infrastruktur inom ramen för en samarbetsåtgärd ska följande ytterligare villkor tillämpas:

a)

Om infrastrukturen bedriver både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet ska finansieringen, kostnaderna och intäkterna för varje typ av verksamhet redovisas separat på grundval av konsekvent tillämpade och objektivt försvarbara principer för kostnadsredovisning.

| b) | Det pris som tas ut för drift eller användning av infrastrukturen ska motsvara marknadspriset. |
| --- | --- |

b)

Det pris som tas ut för drift eller användning av infrastrukturen ska motsvara marknadspriset.

| c) | Tillträdet till infrastrukturen ska vara öppet för flera användare och beviljas på ett transparent och icke-diskriminerande sätt. Företag som har finansierat minst 10 % av investeringskostnaderna för infrastrukturen får beviljas förmånstillträde på fördelaktigare villkor. För att undvika överkompensation ska sådant tillträde stå i proportion till företagets bidrag till investeringskostnaderna och dessa villkor ska göras tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

c)

Tillträdet till infrastrukturen ska vara öppet för flera användare och beviljas på ett transparent och icke-diskriminerande sätt. Företag som har finansierat minst 10 % av investeringskostnaderna för infrastrukturen får beviljas förmånstillträde på fördelaktigare villkor. För att undvika överkompensation ska sådant tillträde stå i proportion till företagets bidrag till investeringskostnaderna och dessa villkor ska göras tillgängliga för allmänheten.

| d) | Om infrastrukturen tar emot offentlig finansiering för både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet ska medlemsstaterna införa regler om övervakning och om återbetalning för att se till att den tillämpliga stödnivån inte överskrids som en följd av att den ekonomiska verksamhetens andel ökar jämfört med den situation som förutsågs vid den tidpunkt då stödet beviljades.” |
| --- | --- |

d)

Om infrastrukturen tar emot offentlig finansiering för både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet ska medlemsstaterna införa regler om övervakning och om återbetalning för att se till att den tillämpliga stödnivån inte överskrids som en följd av att den ekonomiska verksamhetens andel ökar jämfört med den situation som förutsågs vid den tidpunkt då stödet beviljades.”

| 18. | Efter artikel 56c ska följande avsnitt införas som avsnitt 16:

  ”Avsnitt 16



  Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden



  Artikel 56d
  Tillämpningsområde och gemensamma villkor

  1.   Detta avsnitt ska tillämpas på stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, genom vilka stöd ges till genomförandepartner, finansiella intermediärer och/eller slutliga stödmottagare.


  2.   Stödet ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om villkoren i kapitel I, i denna artikel samt i antingen artikel 56e eller artikel 56f är uppfyllda.


  3.   Stödet ska uppfylla samtliga tillämpliga villkor i förordning [hänvisning] [om InvestEU-fonden] och investeringsriktlinjerna för InvestEU [hänvisning].


  4.   De högsta tröskelvärden som anges i artiklarna 56e och 56f ska tillämpas på den totala utestående finansiering, i den mån denna finansiering innehåller stöd, som tillhandahållits enligt varje finansiell produkt som får stöd från InvestEU-fonden. De högsta tröskelvärdena ska tillämpas






  a) | per projekt när det gäller stöd som omfattas av artiklarna 56e.2, 56e.3, 56e.4 a i, 56e.5, 56e.6, 56e.7 a och b samt 56e.8, |
| --- | --- | --- |

18.

Efter artikel 56c ska följande avsnitt införas som avsnitt 16:

”Avsnitt 16

”Avsnitt 16

Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden

Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden

Artikel 56d

Tillämpningsområde och gemensamma villkor

1.   Detta avsnitt ska tillämpas på stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, genom vilka stöd ges till genomförandepartner, finansiella intermediärer och/eller slutliga stödmottagare.

2.   Stödet ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om villkoren i kapitel I, i denna artikel samt i antingen artikel 56e eller artikel 56f är uppfyllda.

3.   Stödet ska uppfylla samtliga tillämpliga villkor i förordning [hänvisning] [om InvestEU-fonden] och investeringsriktlinjerna för InvestEU [hänvisning].

4.   De högsta tröskelvärden som anges i artiklarna 56e och 56f ska tillämpas på den totala utestående finansiering, i den mån denna finansiering innehåller stöd, som tillhandahållits enligt varje finansiell produkt som får stöd från InvestEU-fonden. De högsta tröskelvärdena ska tillämpas

a)

per projekt när det gäller stöd som omfattas av artiklarna 56e.2, 56e.3, 56e.4 a i, 56e.5, 56e.6, 56e.7 a och b samt 56e.8,

| b) | per slutlig stödmottagare när det gäller stöd som omfattas av artiklarna 56e.4 a ii och iii, 56e.7 d, 56e.9 och 56f. |
| --- | --- |

b)

per slutlig stödmottagare när det gäller stöd som omfattas av artiklarna 56e.4 a ii och iii, 56e.7 d, 56e.9 och 56f.

5.   Stöd får inte beviljas i form av refinansiering av eller garantier för finansiella intermediärers befintliga portföljer.

Artikel 56e

Villkor för stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden

1.   Stöd till den slutliga stödmottagaren inom ramen för en finansiell produkt som får stöd från InvestEU-fonden

| a) | ska uppfylla de villkor som anges i en av punkterna 2–9, och |
| --- | --- |

a)

ska uppfylla de villkor som anges i en av punkterna 2–9, och

| b) | om finansieringen tillhandahålls i form av lån till de slutliga stödmottagarna, ska det ha en räntesats som motsvarar minst basräntan för den referensränta som gällde när lånet beviljades. |
| --- | --- |

b)

om finansieringen tillhandahålls i form av lån till de slutliga stödmottagarna, ska det ha en räntesats som motsvarar minst basräntan för den referensränta som gällde när lånet beviljades.

2.   Stöd till transeuropeisk infrastruktur för digital konnektivitet ska uppfylla följande krav:

| a) | Allmänna kumulativa villkor:






  i) | Projektet är ett projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet enligt förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen). |
| --- | --- | --- |

a)

Allmänna kumulativa villkor:

i)

Projektet är ett projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet enligt förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen).

| ii) | Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 100 miljoner euro. |
| --- | --- |

ii)

Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 100 miljoner euro.

| iii) | Stödmottagaren lämnar ett finansiellt bidrag på minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna, antingen genom egna medel eller genom extern finansiering i en form som är helt fri från offentligt ekonomiskt stöd. Alternativt, när sådan extern finansiering tillhandahålls via en investeringsplattform som kombinerar olika finansieringskällor, ersätts detta villkor med att 30 % av närvaron i en sådan plattform utgörs av privata investeringar. |
| --- | --- |

iii)

Stödmottagaren lämnar ett finansiellt bidrag på minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna, antingen genom egna medel eller genom extern finansiering i en form som är helt fri från offentligt ekonomiskt stöd. Alternativt, när sådan extern finansiering tillhandahålls via en investeringsplattform som kombinerar olika finansieringskällor, ersätts detta villkor med att 30 % av närvaron i en sådan plattform utgörs av privata investeringar.

| iv) | Endast stödberättigande investeringskostnader enligt förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) för utbyggnaden av infrastrukturen är stödberättigande. |
| --- | --- |

iv)

Endast stödberättigande investeringskostnader enligt förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) för utbyggnaden av infrastrukturen är stödberättigande.

| v) | Projektet väljs ut i enlighet med förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) i) av en oberoende finansiell intermediär som utsetts av Europeiska kommissionen på grundval av gemensamt överenskomna investeringsriktlinjer, ii) av Europeiska kommissionen genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av tydliga, transparenta och icke-diskriminerande kriterier, eller iii) av oberoende experter som utsetts av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

v)

Projektet väljs ut i enlighet med förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) i) av en oberoende finansiell intermediär som utsetts av Europeiska kommissionen på grundval av gemensamt överenskomna investeringsriktlinjer, ii) av Europeiska kommissionen genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av tydliga, transparenta och icke-diskriminerande kriterier, eller iii) av oberoende experter som utsetts av Europeiska kommissionen.

| vi) | Projektet möjliggör en konnektivitetskapacitet som går utöver kraven enligt befintliga rättsliga skyldigheter, såsom de som ingår i en spektrumlicens. |
| --- | --- |

vi)

Projektet möjliggör en konnektivitetskapacitet som går utöver kraven enligt befintliga rättsliga skyldigheter, såsom de som ingår i en spektrumlicens.

| vii) | Projektet säkerställer öppet tillträde i grossistledet för tredje part, inbegripet tillträde på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor i enlighet med artikel 52.5 och 52.6. Vid tillämpningen av denna artikel får ett projekt erbjuda likvärdigt virtuellt tillträde i stället för fysiskt tillträde, om produkten för virtuellt tillträde erkänns som likvärdig med fysiskt tillträde av den nationella regleringsmyndigheten eller av kommissionen. |
| --- | --- |

vii)

Projektet säkerställer öppet tillträde i grossistledet för tredje part, inbegripet tillträde på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor i enlighet med artikel 52.5 och 52.6. Vid tillämpningen av denna artikel får ett projekt erbjuda likvärdigt virtuellt tillträde i stället för fysiskt tillträde, om produkten för virtuellt tillträde erkänns som likvärdig med fysiskt tillträde av den nationella regleringsmyndigheten eller av kommissionen.

| viii) | Projektet omfattas av en av de projektkategorier som anges i led b nedan och uppfyller de relevanta särskilda villkoren. |
| --- | --- |

viii)

Projektet omfattas av en av de projektkategorier som anges i led b nedan och uppfyller de relevanta särskilda villkoren.

| b) | Särskilda villkor:






  i) | Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på investeringar i nät som kan tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s.






  — | Projektet syftar till att ansluta socioekonomiska drivkrafter enligt definitionen i artikel 8.3 a i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen), vilka är offentliga eller privata företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på områdena för utbildning, sociala tjänster inbegripet hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, transport, posttjänster och kultur, enligt vad som avses i artikel 106.2 i fördraget och i enlighet med kommissionens beslut 2012/21/EU eller senare rättsakter som ersätter detta beslut. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Särskilda villkor:

i)

Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på investeringar i nät som kan tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s.

—

Projektet syftar till att ansluta socioekonomiska drivkrafter enligt definitionen i artikel 8.3 a i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen), vilka är offentliga eller privata företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på områdena för utbildning, sociala tjänster inbegripet hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, transport, posttjänster och kultur, enligt vad som avses i artikel 106.2 i fördraget och i enlighet med kommissionens beslut 2012/21/EU eller senare rättsakter som ersätter detta beslut.

| — | Projektet bygger på ett identifierat marknadsmisslyckande som verifierats genom tillgänglig lämplig kartläggning eller, om en sådan kartläggning inte finns tillgänglig, ett offentligt samråd. |
| --- | --- |

—

Projektet bygger på ett identifierat marknadsmisslyckande som verifierats genom tillgänglig lämplig kartläggning eller, om en sådan kartläggning inte finns tillgänglig, ett offentligt samråd.

| — | Stödberättigade socioekonomiska drivkrafter kan anslutas till projektinfrastrukturen endast om de inte har tillgång till infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet och som kan tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 200 Mbit/s eller en nedladdningshastighet på minst 500 Mbit/s. |
| --- | --- |

—

Stödberättigade socioekonomiska drivkrafter kan anslutas till projektinfrastrukturen endast om de inte har tillgång till infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet och som kan tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 200 Mbit/s eller en nedladdningshastighet på minst 500 Mbit/s.

| — | Projektet påvisar en radikal förändring på så sätt att om det understödda ingripandet leder till att i) en betydande ny investering i bredbandsnätet görs och ii) den understödda infrastrukturen skapar betydande ny kapacitet på marknaden när det gäller tillgången till bredbandstjänster och tjänsternas kapacitet, hastigheter och konkurrens jämfört med infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet. För att ett projekt ska anses leda till nya betydande investeringar, måste dessa investeringar gå utöver marginalinvesteringar som endast avser uppgradering av de aktiva komponenterna i nätet. Vad gäller påvisande av betydande ny kapacitet på marknaden när det gäller tillgången till bredbandstjänster och tjänsternas kapacitet, hastigheter och konkurrens, ska det understödda ingripandet i) säkerställa åtminstone en fördubbling av nedladdnings- och uppladdningshastigheter jämfört med befintlig och/eller planerad infrastruktur och ii) kunna tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s. |
| --- | --- |

—

Projektet påvisar en radikal förändring på så sätt att om det understödda ingripandet leder till att i) en betydande ny investering i bredbandsnätet görs och ii) den understödda infrastrukturen skapar betydande ny kapacitet på marknaden när det gäller tillgången till bredbandstjänster och tjänsternas kapacitet, hastigheter och konkurrens jämfört med infrastruktur som finns eller som det finns trovärdiga planer för inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet. För att ett projekt ska anses leda till nya betydande investeringar, måste dessa investeringar gå utöver marginalinvesteringar som endast avser uppgradering av de aktiva komponenterna i nätet. Vad gäller påvisande av betydande ny kapacitet på marknaden när det gäller tillgången till bredbandstjänster och tjänsternas kapacitet, hastigheter och konkurrens, ska det understödda ingripandet i) säkerställa åtminstone en fördubbling av nedladdnings- och uppladdningshastigheter jämfört med befintlig och/eller planerad infrastruktur och ii) kunna tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s.

| — | Stöd får inte beviljas för projekt som innefattar områden där två NGA/NGN-nät finns eller på ett trovärdigt sätt planeras inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet eller som innefattar områden där åtminstone ett nät med mycket hög kapacitet som kan tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s finns eller på ett trovärdigt sätt planeras inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet. |
| --- | --- |

—

Stöd får inte beviljas för projekt som innefattar områden där två NGA/NGN-nät finns eller på ett trovärdigt sätt planeras inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet eller som innefattar områden där åtminstone ett nät med mycket hög kapacitet som kan tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s finns eller på ett trovärdigt sätt planeras inom de kommande tre åren eller inom samma tidsram som det planerade understödda ingripandet.

| ii) | Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på gränsöverskridande investeringar i utbyggnaden av 5G-korridorer längs större transportleder:






  — | Projektet säkerställer oavbruten gränsöverskridande täckning i en 5G-korridor längs större transportleder, inbegripet på väg, järnväg och inre vattenvägar, enligt definitionen i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen). |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på gränsöverskridande investeringar i utbyggnaden av 5G-korridorer längs större transportleder:

—

Projektet säkerställer oavbruten gränsöverskridande täckning i en 5G-korridor längs större transportleder, inbegripet på väg, järnväg och inre vattenvägar, enligt definitionen i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen).

| — | Projektet består av ett gränsöverskridande avsnitt enligt definitionen i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) som i) omfattar minst två medlemsstater genom att gränsen mellan två eller flera medlemsstater överskrids, eller ii) överskrider gränsen mellan minst en medlemsstat och ett land i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

—

Projektet består av ett gränsöverskridande avsnitt enligt definitionen i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) som i) omfattar minst två medlemsstater genom att gränsen mellan två eller flera medlemsstater överskrids, eller ii) överskrider gränsen mellan minst en medlemsstat och ett land i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| — | Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet som går utöver marginalinvesteringar som endast avser uppgradering av de aktiva komponenterna i nätet. |
| --- | --- |

—

Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet som går utöver marginalinvesteringar som endast avser uppgradering av de aktiva komponenterna i nätet.

| — | Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas. |
| --- | --- |

—

Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas.

| iii) | Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på gränsöverskridande terabitstomnätsprojekt som sammanlänkar vissa datoranläggningar och superdatoranläggningar och viss datainfrastruktur enligt vad som anges nedan:






  — | Projektet stöder sammankoppling med oinskränkt uppkoppling mellan slutanvändare på minst 1 Tbit/s, antingen genom direkt anslutning eller genom utbyggnad av de element som är nödvändiga för att ansluta sig till ett alleuropeiskt stomnät, mellan minst två datoranläggningar, superdatoranläggningar eller datainfrastrukturer i) som deltar i det gemensamma företag för ett europeiskt högpresterande datorsystem som bildats enligt rådets förordning (EU) 2018/1488 (rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem, ST/10594/2018/INIT, EUT L 252, 8.10.2018, s. 1), forskningsinfrastrukturer, forskningsflaggskepp och uppdrag enligt definitionerna i förordning (EU) .../... (förordningen om Horisont Europa) och rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (EUT L 206, 8.8.2009, s. 1), och ii) som är belägna i minst två EU-medlemsstater eller i en EU-medlemsstat och en medlem i det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på gränsöverskridande terabitstomnätsprojekt som sammanlänkar vissa datoranläggningar och superdatoranläggningar och viss datainfrastruktur enligt vad som anges nedan:

—

Projektet stöder sammankoppling med oinskränkt uppkoppling mellan slutanvändare på minst 1 Tbit/s, antingen genom direkt anslutning eller genom utbyggnad av de element som är nödvändiga för att ansluta sig till ett alleuropeiskt stomnät, mellan minst två datoranläggningar, superdatoranläggningar eller datainfrastrukturer i) som deltar i det gemensamma företag för ett europeiskt högpresterande datorsystem som bildats enligt rådets förordning (EU) 2018/1488 (rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem, ST/10594/2018/INIT, EUT L 252, 8.10.2018, s. 1), forskningsinfrastrukturer, forskningsflaggskepp och uppdrag enligt definitionerna i förordning (EU) .../... (förordningen om Horisont Europa) och rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (EUT L 206, 8.8.2009, s. 1), och ii) som är belägna i minst två EU-medlemsstater eller i en EU-medlemsstat och en medlem i det europeiska forskningsområdet.

| — | Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet som går utöver marginalinvesteringar, såsom investeringar som endast avser uppgraderingar eller licensiering av programvara. |
| --- | --- |

—

Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet som går utöver marginalinvesteringar, såsom investeringar som endast avser uppgraderingar eller licensiering av programvara.

| — | Projektet genomförs genom inköp av kapacitet och/eller utrustning genom offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Projektet genomförs genom inköp av kapacitet och/eller utrustning genom offentlig upphandling.

| — | Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas. |
| --- | --- |

—

Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas.

| iv) | Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på gränsöverskridande stomnätsprojekt som sammanlänkar molninfrastrukturer:






  — | Projektet sammanlänkar molninfrastrukturer för socioekonomiska drivkrafter enligt definitionen i artikel 8.3 a i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen), vilka är offentliga eller privata företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på områdena för utbildning, sociala tjänster inbegripet hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, transport, posttjänster och kultur, enligt vad som avses i artikel 106.2 i fördraget och i enlighet med kommissionens beslut 2012/21/EU eller senare rättsakter som ersätter detta beslut. |
| --- | --- | --- |

iv)

Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på gränsöverskridande stomnätsprojekt som sammanlänkar molninfrastrukturer:

—

Projektet sammanlänkar molninfrastrukturer för socioekonomiska drivkrafter enligt definitionen i artikel 8.3 a i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen), vilka är offentliga eller privata företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på områdena för utbildning, sociala tjänster inbegripet hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, transport, posttjänster och kultur, enligt vad som avses i artikel 106.2 i fördraget och i enlighet med kommissionens beslut 2012/21/EU eller senare rättsakter som ersätter detta beslut.

| — | Projektet består av utbyggnaden av nya gränsöverskridande stomnät eller en betydande uppgradering av befintliga stomnät, vilka i) omfattar minst två medlemsstater genom att gränsen mellan två eller flera medlemsstater överskrids, eller ii) överskrider gränsen mellan minst en medlemsstat och ett land i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

—

Projektet består av utbyggnaden av nya gränsöverskridande stomnät eller en betydande uppgradering av befintliga stomnät, vilka i) omfattar minst två medlemsstater genom att gränsen mellan två eller flera medlemsstater överskrids, eller ii) överskrider gränsen mellan minst en medlemsstat och ett land i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| — | Projektet omfattar bland de stödberättigade socioekonomiska drivkrafterna minst tre enheter som är verksamma i en annan medlemsstat än de övriga. |
| --- | --- |

—

Projektet omfattar bland de stödberättigade socioekonomiska drivkrafterna minst tre enheter som är verksamma i en annan medlemsstat än de övriga.

| — | Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet som går utöver marginalinvesteringar, såsom investeringar som endast avser uppgraderingar eller licensiering av programvara. Projektet ska kunna tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst multiplar av 10 Gbit/s. |
| --- | --- |

—

Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet som går utöver marginalinvesteringar, såsom investeringar som endast avser uppgraderingar eller licensiering av programvara. Projektet ska kunna tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst multiplar av 10 Gbit/s.

| — | Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas. |
| --- | --- |

—

Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas.

| v) | Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på investeringar i gränsöverskridande undervattenskablar:






  — | Projektet består av gränsöverskridande avsnitt enligt definitionen i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) som i) omfattar minst två medlemsstater genom att gränsen mellan två eller flera medlemsstater överskrids, eller ii) överskrider gränsen mellan minst en medlemsstat och ett land i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Alternativt är den understödda infrastrukturen ett nät som drivs endast på grossistnivå och förbättrar europeiska yttersta randområdens eller utomeuropeiska territoriers förbindelser, även inom en och samma medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

v)

Följande kumulativa specifika kriterier ska tillämpas på investeringar i gränsöverskridande undervattenskablar:

—

Projektet består av gränsöverskridande avsnitt enligt definitionen i förordning (EU) .../... (FSE2-förordningen) som i) omfattar minst två medlemsstater genom att gränsen mellan två eller flera medlemsstater överskrids, eller ii) överskrider gränsen mellan minst en medlemsstat och ett land i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Alternativt är den understödda infrastrukturen ett nät som drivs endast på grossistnivå och förbättrar europeiska yttersta randområdens eller utomeuropeiska territoriers förbindelser, även inom en och samma medlemsstat.

| — | Stöd får inte beviljas för projekt på sträckor som redan trafikeras av två befintliga eller planerade stomnätsinfrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Stöd får inte beviljas för projekt på sträckor som redan trafikeras av två befintliga eller planerade stomnätsinfrastrukturer.

| — | Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet, genom införande av en ny undervattenskabel eller förbindelse med en befintlig undervattenskabel, vilket löser frågor om redundans och går utöver marginalinvesteringar. Projektet ska kunna tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s. |
| --- | --- |

—

Projektet säkerställer en betydande ny investering i bredbandsnätet, genom införande av en ny undervattenskabel eller förbindelse med en befintlig undervattenskabel, vilket löser frågor om redundans och går utöver marginalinvesteringar. Projektet ska kunna tillhandahålla symmetriska nedladdnings- och uppladdningshastigheter på minst 1 Gbit/s.

| — | Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas. |
| --- | --- |

—

Projektet stöder utbyggnaden av ny passiv infrastruktur endast om den befintliga passiva infrastrukturen inte kan återanvändas.

3.   Stöd till energiproduktion och energiinfrastruktur ska uppfylla följande krav:

| a) | Stödet får endast beviljas för investeringar i energiinfrastruktur för gas och el som är föremål för regler om tredjepartstillträde, tariffbestämmelser och åtskillnad beträffande ägandet i enlighet med lagstiftning om den inre marknaden för energi, för följande kategorier av projekt:






  i) | Vad gäller energilagring, projekt som ingår i unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (*9). |
| --- | --- | --- |

a)

Stödet får endast beviljas för investeringar i energiinfrastruktur för gas och el som är föremål för regler om tredjepartstillträde, tariffbestämmelser och åtskillnad beträffande ägandet i enlighet med lagstiftning om den inre marknaden för energi, för följande kategorier av projekt:

i)

Vad gäller energilagring, projekt som ingår i unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (*9).

| ii) | Vad gäller andra projekt för energiinfrastruktur än lagring:






  — | intelligenta nät, |
| --- | --- | --- |

ii)

Vad gäller andra projekt för energiinfrastruktur än lagring:

—

intelligenta nät,

| — | projekt som uppfyller något av kriterierna i artikel 4.1 c i förordning (EU) nr 347/2013, |
| --- | --- |

—

projekt som uppfyller något av kriterierna i artikel 4.1 c i förordning (EU) nr 347/2013,

| — | projekt som ingår i unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse i bilaga VII till förordning (EU) nr 347/2013, |
| --- | --- |

—

projekt som ingår i unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse i bilaga VII till förordning (EU) nr 347/2013,

| — | projekt i stödområden. |
| --- | --- |

—

projekt i stödområden.

| b) | Investeringsstöd för energiproduktion från förnybara energikällor ska uppfylla följande krav:






  i) | Stöd får endast beviljas för nya anläggningar som valts ut på ett konkurrensutsatt, transparent, objektivt och icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- | --- |

b)

Investeringsstöd för energiproduktion från förnybara energikällor ska uppfylla följande krav:

i)

Stöd får endast beviljas för nya anläggningar som valts ut på ett konkurrensutsatt, transparent, objektivt och icke-diskriminerande sätt.

| ii) | Stöd får inte beviljas för vattenkraftverk som inte uppfyller villkoren i direktiv 2000/60/EG (*10). |
| --- | --- |

ii)

Stöd får inte beviljas för vattenkraftverk som inte uppfyller villkoren i direktiv 2000/60/EG (*10).

| iii) | Vad gäller anläggningar som producerar biobränslen, får stöd endast beviljas för anläggningar som producerar andra hållbara biobränslen än livsmedelsbaserade biobränslen. |
| --- | --- |

iii)

Vad gäller anläggningar som producerar biobränslen, får stöd endast beviljas för anläggningar som producerar andra hållbara biobränslen än livsmedelsbaserade biobränslen.

| c) | Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt som avses i led a i denna punkt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 150 miljoner euro. Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt som avses i led b i denna punkt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 75 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt som avses i led a i denna punkt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 150 miljoner euro. Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt som avses i led b i denna punkt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 75 miljoner euro.

4.   Stöd för social, utbildningsmässig och kulturell infrastruktur och verksamhet samt infrastruktur och verksamhet på området för naturarv ska uppfylla följande krav:

| a) | Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga






  i) | 100 miljoner euro per projekt för investeringar i infrastruktur som används för tillhandahållande av sociala tjänster, för utbildning eller för kulturella ändamål och verksamheter som anges i artikel 53.2, inbegripet naturarv, |
| --- | --- | --- |

a)

Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga

i)

100 miljoner euro per projekt för investeringar i infrastruktur som används för tillhandahållande av sociala tjänster, för utbildning eller för kulturella ändamål och verksamheter som anges i artikel 53.2, inbegripet naturarv,

| ii) | 30 miljoner euro för tillhandahållande av verksamheter som rör sociala tjänster och kultur, |
| --- | --- |

ii)

30 miljoner euro för tillhandahållande av verksamheter som rör sociala tjänster och kultur,

| iii) | 5 miljoner euro för utbildning och fortbildning. |
| --- | --- |

iii)

5 miljoner euro för utbildning och fortbildning.

| b) | Stöd får inte beviljas för utbildning som syftar till att följa tvingande nationella utbildningskrav. |
| --- | --- |

b)

Stöd får inte beviljas för utbildning som syftar till att följa tvingande nationella utbildningskrav.

5.   Stöd till transport och transportinfrastruktur ska uppfylla följande krav:

| a) | Stöd till infrastruktur, med undantag för hamnar, får beviljas endast till följande projekt:






  i) | Projekt av gemensamt intresse enligt definitionen i artikel 3 a i förordning (EU) nr 1315/2013, med undantag för projekt som rör flygplatsinfrastruktur. |
| --- | --- | --- |

a)

Stöd till infrastruktur, med undantag för hamnar, får beviljas endast till följande projekt:

i)

Projekt av gemensamt intresse enligt definitionen i artikel 3 a i förordning (EU) nr 1315/2013, med undantag för projekt som rör flygplatsinfrastruktur.

| ii) | Anslutningar till urbana knutpunkter i det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

ii)

Anslutningar till urbana knutpunkter i det transeuropeiska transportnätet.

| iii) | Rullande materiel endast för tillhandahållande av järnvägstransporttjänster som inte omfattas av ett avtal om allmän trafik i den mening som avses i förordning (EG) nr 1370/2007 (*11), under förutsättning att stödmottagaren är en ny aktör. |
| --- | --- |

iii)

Rullande materiel endast för tillhandahållande av järnvägstransporttjänster som inte omfattas av ett avtal om allmän trafik i den mening som avses i förordning (EG) nr 1370/2007 (*11), under förutsättning att stödmottagaren är en ny aktör.

| iv) | Stadstransport. |
| --- | --- |

iv)

Stadstransport.

| v) | Infrastruktur för alternativa bränslen eller infrastruktur för utsläppsfri/utsläppssnål mobilitet. |
| --- | --- |

v)

Infrastruktur för alternativa bränslen eller infrastruktur för utsläppsfri/utsläppssnål mobilitet.

| b) | Stöd till projekt för hamninfrastruktur ska uppfylla följande krav:






  i) | Stöd får beviljas endast för investeringar i infrastruktur för tillgänglighet och hamninfrastruktur som görs tillgänglig för intresserade användare på likvärdig och icke-diskriminerande grund och på marknadsvillkor. |
| --- | --- | --- |

b)

Stöd till projekt för hamninfrastruktur ska uppfylla följande krav:

i)

Stöd får beviljas endast för investeringar i infrastruktur för tillgänglighet och hamninfrastruktur som görs tillgänglig för intresserade användare på likvärdig och icke-diskriminerande grund och på marknadsvillkor.

| ii) | Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att bygga, uppgradera, driva eller hyra understödd hamninfrastruktur ska tilldelas på ett konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande och ovillkorligt sätt. |
| --- | --- |

ii)

Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att bygga, uppgradera, driva eller hyra understödd hamninfrastruktur ska tilldelas på ett konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande och ovillkorligt sätt.

| iii) | Stöd får inte beviljas för investeringar i hamnsuprastruktur. |
| --- | --- |

iii)

Stöd får inte beviljas för investeringar i hamnsuprastruktur.

| c) | Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges enligt led a eller b i denna punkt till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 150 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges enligt led a eller b i denna punkt till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 150 miljoner euro.

6.   Stöd till annan infrastruktur ska uppfylla följande krav:

| a) | Stödet får beviljas endast följande projekt:






  i) | Investeringar i infrastruktur för vattenförsörjning och avloppsvatten till förmån för allmänheten. |
| --- | --- | --- |

a)

Stödet får beviljas endast följande projekt:

i)

Investeringar i infrastruktur för vattenförsörjning och avloppsvatten till förmån för allmänheten.

| ii) | Investeringar i återvinning av avfall och förberedelse för återanvändning av avfall i enlighet med artikel 47.1–47.6 i denna förordning, i den mån de syftar till hantering av avfall som produceras av andra företag. |
| --- | --- |

ii)

Investeringar i återvinning av avfall och förberedelse för återanvändning av avfall i enlighet med artikel 47.1–47.6 i denna förordning, i den mån de syftar till hantering av avfall som produceras av andra företag.

| iii) | Investeringar i forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

iii)

Investeringar i forskningsinfrastruktur.

| iv) | Investeringar i uppförande eller uppgradering av innovationskluster. |
| --- | --- |

iv)

Investeringar i uppförande eller uppgradering av innovationskluster.

| b) | Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 100 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 100 miljoner euro.

7.   Stöd till miljöskydd, inbegripet klimatskydd, ska uppfylla följande krav:

| a) | Stödet får beviljas endast följande projekt:






  i) | Investeringar som ger företag möjlighet att avhjälpa eller förebygga skador på den fysiska miljön (inbegripet klimatförändring) eller naturresurserna genom en stödmottagares egen verksamhet, i den mån investeringen går längre än unionsnormer för miljöskydd eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer eller utgör en tidig anpassning till framtida unionsnormer för miljöskydd. |
| --- | --- | --- |

a)

Stödet får beviljas endast följande projekt:

i)

Investeringar som ger företag möjlighet att avhjälpa eller förebygga skador på den fysiska miljön (inbegripet klimatförändring) eller naturresurserna genom en stödmottagares egen verksamhet, i den mån investeringen går längre än unionsnormer för miljöskydd eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer eller utgör en tidig anpassning till framtida unionsnormer för miljöskydd.

| ii) | Åtgärder för att förbättra ett företags energieffektivitet, i den mån förbättringarna av energieffektiviteten görs för att säkerställa att företagen rättar sig efter unionsnormer som redan har antagits men ännu inte trätt i kraft. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder för att förbättra ett företags energieffektivitet, i den mån förbättringarna av energieffektiviteten görs för att säkerställa att företagen rättar sig efter unionsnormer som redan har antagits men ännu inte trätt i kraft.

| iii) | Sanering av förorenade områden, i den mån ingen juridisk eller fysisk person som är ansvarig för miljöskadan enligt tillämplig lagstiftning identifieras i enlighet med principen om att förorenaren betalar, som avses i artikel 45.3. |
| --- | --- |

iii)

Sanering av förorenade områden, i den mån ingen juridisk eller fysisk person som är ansvarig för miljöskadan enligt tillämplig lagstiftning identifieras i enlighet med principen om att förorenaren betalar, som avses i artikel 45.3.

| iv) | Miljöstudier. |
| --- | --- |

iv)

Miljöstudier.

| v) | Förstärkning och återställande av biologisk mångfald och ekosystem om denna verksamhet bidrar till att skydda, bevara eller återställa biologisk mångfald och till att uppnå ett gott tillstånd för ekosystem, eller till att skydda ekosystem som redan befinner sig i ett gott tillstånd. |
| --- | --- |

v)

Förstärkning och återställande av biologisk mångfald och ekosystem om denna verksamhet bidrar till att skydda, bevara eller återställa biologisk mångfald och till att uppnå ett gott tillstånd för ekosystem, eller till att skydda ekosystem som redan befinner sig i ett gott tillstånd.

| b) | Om stödåtgärden avser förbättring av energieffektiviteten i bostadsfastigheter och byggnader avsedda för tillhandahållande av verksamheter som rör sociala tjänster, får stöd också beviljas för åtgärder som samtidigt förbättrar energieffektiviteten i bostadsfastigheten och integrerar anläggningar som producerar förnybar energi på plats i den bostadsfastighet som berörs av åtgärden för energieffektivitet, om följande villkor är uppfyllda:






  i) | Den integrerade anläggningen för produktion av förnybar energi på plats avser produktion av el och/eller värme; den får kombineras med lagringsutrustning. |
| --- | --- | --- |

b)

Om stödåtgärden avser förbättring av energieffektiviteten i bostadsfastigheter och byggnader avsedda för tillhandahållande av verksamheter som rör sociala tjänster, får stöd också beviljas för åtgärder som samtidigt förbättrar energieffektiviteten i bostadsfastigheten och integrerar anläggningar som producerar förnybar energi på plats i den bostadsfastighet som berörs av åtgärden för energieffektivitet, om följande villkor är uppfyllda:

i)

Den integrerade anläggningen för produktion av förnybar energi på plats avser produktion av el och/eller värme; den får kombineras med lagringsutrustning.

| ii) | Produktionen från anläggningen som producerar förnybar energi på plats får inte överstiga 20 % av den samlade konsumtionsefterfrågan från de boende i byggnaden. |
| --- | --- |

ii)

Produktionen från anläggningen som producerar förnybar energi på plats får inte överstiga 20 % av den samlade konsumtionsefterfrågan från de boende i byggnaden.

| iii) | Den installerade kapaciteten för anläggningen som producerar förnybar energi får inte överstiga 500 kW. |
| --- | --- |

iii)

Den installerade kapaciteten för anläggningen som producerar förnybar energi får inte överstiga 500 kW.

| iv) | Den slutliga stödmottagaren får vara antingen byggnadens ägare eller en hyresgäst. |
| --- | --- |

iv)

Den slutliga stödmottagaren får vara antingen byggnadens ägare eller en hyresgäst.

| c) | Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt som avses i leden a och b i denna punkt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 50 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt som avses i leden a och b i denna punkt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 50 miljoner euro.

| d) | Stöd för åtgärder som förbättrar energieffektiviteten i byggnader får också avse att främja ingående av avtal om energiprestanda om följande villkor är uppfyllda:






  i) | Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden överstiger inte 30 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

d)

Stöd för åtgärder som förbättrar energieffektiviteten i byggnader får också avse att främja ingående av avtal om energiprestanda om följande villkor är uppfyllda:

i)

Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden överstiger inte 30 miljoner euro.

| ii) | Stödet har formen av lån eller garantier. |
| --- | --- |

ii)

Stödet har formen av lån eller garantier.

| iii) | Stödet ges till små och medelstora företag eller små börsnoterade företag. |
| --- | --- |

iii)

Stödet ges till små och medelstora företag eller små börsnoterade företag.

| iv) | Stöd ges endast för avtal om energiprestanda i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (*12). |
| --- | --- |

iv)

Stöd ges endast för avtal om energiprestanda i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (*12).

8.   Stöd till forskning, utveckling, innovation och digitalisering ska uppfylla följande krav:

| a) | Stöd får beviljas för följande:






  i) | Grundforskning. |
| --- | --- | --- |

a)

Stöd får beviljas för följande:

i)

Grundforskning.

| ii) | Industriell forskning. |
| --- | --- |

ii)

Industriell forskning.

| iii) | Experimentell utveckling. |
| --- | --- |

iii)

Experimentell utveckling.

| iv) | Processinnovation och organisationsinnovation för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

iv)

Processinnovation och organisationsinnovation för små och medelstora företag.

| v) | Innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

v)

Innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster för små och medelstora företag.

| vi) | Digitalisering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

vi)

Digitalisering för små och medelstora företag.

| b) | För projekt som omfattas av led a i, ii och iii i denna punkt får det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiga 75 miljoner euro. För projekt som omfattas av led a iv, v och vi i denna punkt får det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiga [30] miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

För projekt som omfattas av led a i, ii och iii i denna punkt får det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiga 75 miljoner euro. För projekt som omfattas av led a iv, v och vi i denna punkt får det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiga [30] miljoner euro.

9.   Små och medelstora företag eller små börsnoterade företag får, utöver de grunder för förenlighet som anges i punkterna 2–8 i denna artikel, även motta stöd i form av finansiering som får stöd från InvestEU-fonden, förutsatt att

| a) | det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiger 15 miljoner euro och ges till






  i) | mikroföretag, |
| --- | --- | --- |

a)

det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiger 15 miljoner euro och ges till

i)

mikroföretag,

| ii) | små och medelstora företag som ännu inte har varit verksamma på någon marknad eller som har varit verksamma mindre än sju år efter sin första kommersiella försäljning, |
| --- | --- |

ii)

små och medelstora företag som ännu inte har varit verksamma på någon marknad eller som har varit verksamma mindre än sju år efter sin första kommersiella försäljning,

| iii) | små och medelstora företag som går in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad, där nyinvesteringen för att gå in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad måste vara högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de senaste fem åren, |
| --- | --- |

iii)

små och medelstora företag som går in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad, där nyinvesteringen för att gå in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad måste vara högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de senaste fem åren,

| iv) | innovativa företag, |
| --- | --- |

iv)

innovativa företag,

| v) | små och medelstora företag eller små börsnoterade företag vars huvudsakliga verksamheter är belägna i stödområden, förutsatt att finansieringen inte används för omlokalisering av verksamheter enligt definitionen i artikel 2.61a, eller |
| --- | --- |

v)

små och medelstora företag eller små börsnoterade företag vars huvudsakliga verksamheter är belägna i stödområden, förutsatt att finansieringen inte används för omlokalisering av verksamheter enligt definitionen i artikel 2.61a, eller

| b) | det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiger 2 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden inte överstiger 2 miljoner euro.

Artikel 56f

Villkor för stöd som ingår i kommersiella finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden

1.   Finansiering till de slutliga stödmottagarna ska ges av kommersiella finansiella intermediärer vilka ska väljas ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande anbudsförfarande baserat på objektiva kriterier.

2.   Den kommersiella finansiella intermediär som tillhandahåller den slutliga stödmottagaren finansiering ska behålla en minsta riskexponering på 20 % för varje finansieringstransaktion.

3.   Det nominella beloppet av den totala finansiering som tillhandahålls varje slutlig stödmottagare av den kommersiella finansiella intermediären får inte överstiga 7,5 miljoner euro.

(*9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (EUT L 115 25.4.2013, s. 39)."

*9

(*10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L ..., ....., s. ...)."

*10

(*11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315 3.12.2007, s. 1)."

*11

(*12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).”"

*12

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den ...

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).”

*1

(*2)  Kommissionens beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3).

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

*3

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).”

*4

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).”

*5

(*6)  När det gäller stödordningar enligt artiklarna 16 och 21 i denna förordning, kan kravet på offentliggörande av information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 500 000 euro upphävas när det gäller små och medelstora företag som inte genomfört någon kommersiell försäljning på någon marknad.

*6

(*7)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).”

*7

(*8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 481/2014 av den 4 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 vad gäller särskilda regler om utgifters stödberättigande för samarbetsprogram (EUT L 138, 13.5.2014, s. 45).”

*8

(*9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (EUT L 115 25.4.2013, s. 39).

*9

(*10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L ..., ....., s. ...).

*10

(*11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315 3.12.2007, s. 1).

*11

(*12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).””

*12

---

(1)  EUT L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (EUT L 347, 20.12.2013, s. 259).

3

(4)  EUT L ..., ..., s. ....

4

---

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/20

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9833 – KKR/Viridor)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 170/02)

Kommissionen beslutade den 6 maj 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9833. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9833. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/21

---

Eurons växelkurs (1)

15 maj 2020

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0798 |
| JPY | japansk yen | 115,53 |
| DKK | dansk krona | 7,4576 |
| GBP | pund sterling | 0,88738 |
| SEK | svensk krona | 10,6695 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0513 |
| ISK | isländsk krona | 157,50 |
| NOK | norsk krona | 11,0568 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,589 |
| HUF | ungersk forint | 354,70 |
| PLN | polsk zloty | 4,5650 |
| RON | rumänsk leu | 4,8400 |
| TRY | turkisk lira | 7,4689 |
| AUD | australisk dollar | 1,6805 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5231 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,3693 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8145 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5397 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 332,60 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,0761 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6759 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5693 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 127,82 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6982 |
| PHP | filippinsk peso | 54,778 |
| RUB | rysk rubel | 79,6208 |
| THB | thailändsk baht | 34,656 |
| BRL | brasiliansk real | 6,3172 |
| MXN | mexikansk peso | 25,8966 |
| INR | indisk rupie | 81,9885 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0798

JPY

japansk yen

115,53

DKK

dansk krona

7,4576

GBP

pund sterling

0,88738

SEK

svensk krona

10,6695

CHF

schweizisk franc

1,0513

ISK

isländsk krona

157,50

NOK

norsk krona

11,0568

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,589

HUF

ungersk forint

354,70

PLN

polsk zloty

4,5650

RON

rumänsk leu

4,8400

TRY

turkisk lira

7,4689

AUD

australisk dollar

1,6805

CAD

kanadensisk dollar

1,5231

HKD

Hongkongdollar

8,3693

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8145

SGD

singaporiansk dollar

1,5397

KRW

sydkoreansk won

1 332,60

ZAR

sydafrikansk rand

20,0761

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6759

HRK

kroatisk kuna

7,5693

IDR

indonesisk rupiah

16 127,82

MYR

malaysisk ringgit

4,6982

PHP

filippinsk peso

54,778

RUB

rysk rubel

79,6208

THB

thailändsk baht

34,656

BRL

brasiliansk real

6,3172

MXN

mexikansk peso

25,8966

INR

indisk rupie

81,9885

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/22

---

Särskild rapport 12/2020

Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad

(2020/C 170/04)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport 12/2020 ”Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad” just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/23

---

NATIONELLA UNDANTAG FÖR TILLHANDAHÅLLARE AV SPELTJÄNSTER FRÅN NATIONELLA BESTÄMMELSER SOM INFÖRLIVAR DIREKTIV (EU) 2015/849 (PENNINGTVÄTTSDIREKTIVET)

Förteckning över medlemsstater som har beslutat att undanta tillhandahållare av vissa speltjänster från nationella bestämmelser som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism

(2020/C 170/05)

Om en medlemsstat beslutar att helt eller delvis undanta tillhandahållare av vissa speltjänster från nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv ska den anmäla detta beslut till kommissionen, tillsammans med en motivering på grundval av en särskild riskbedömning. En medlemsstat får lämna eller återkalla en sådan anmälan när som helst. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om sådana beslut

Följande medlemsstater har anmält sådana beslut till kommissionen t.o.m. mars 2020:

| Medlemsstat | Undantagna tillhandahållare av speltjänster |
| --- | --- |
| Belgien | I enlighet med artikel 5.1 i lagen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism av den 18 september 2017:
  Det nationella lotteriet. |
| Tjeckien | I enlighet med lag nr 253/2008 av den 5 juni 2008 om utvalda åtgärder mot legitimering av vinning av brott och finansiering av terrorism:






  — | Bingospel eller tombolaspel, |

Medlemsstat

Undantagna tillhandahållare av speltjänster

Belgien

I enlighet med artikel 5.1 i lagen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism av den 18 september 2017:

Det nationella lotteriet.

Tjeckien

I enlighet med lag nr 253/2008 av den 5 juni 2008 om utvalda åtgärder mot legitimering av vinning av brott och finansiering av terrorism:

—

Bingospel eller tombolaspel,

| — | lotterier med penningpriser, |
| --- | --- |

—

lotterier med penningpriser,

| — | lotterier med varupriser, |
| --- | --- |

—

lotterier med varupriser,

| — | lotterier med omedelbart utfall och/eller sifferlotterier. |
| --- | --- |

—

lotterier med omedelbart utfall och/eller sifferlotterier.

Danmark

I enlighet med artikel 1.5 i lag nr 651 av den 8 juni 2017 om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism och meddelande om delvis undantag av vissa spel från penningtvättslagar av den 26 juni 2017:

| — | Lokal vadhållning, |
| --- | --- |

—

Lokal vadhållning,

| — | bingospel, |
| --- | --- |

—

bingospel,

| — | tombolaspel, |
| --- | --- |

—

tombolaspel,

| — | spelautomater som ger penningvinster, |
| --- | --- |

—

spelautomater som ger penningvinster,

| — | lotterier, ”Klasselotteriet” (klasslotterier), lotterier utan vinstsyfte, |
| --- | --- |

—

lotterier, ”Klasselotteriet” (klasslotterier), lotterier utan vinstsyfte,

| — | landbaserad poker, |
| --- | --- |

—

landbaserad poker,

| — | online-bingo, |
| --- | --- |

—

online-bingo,

| — | managerspel, |
| --- | --- |

—

managerspel,

| — | tävlingar där deltagande sker genom SMS eller liknande. |
| --- | --- |

—

tävlingar där deltagande sker genom SMS eller liknande.

Estland

Enligt definitionen i 6 § Estlands spellag av den 15 oktober 2008, i enlighet med lagen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism av den 26 oktober 2017:

| — | Kommersiella lotterier. |
| --- | --- |

—

Kommersiella lotterier.

Finland

I enlighet med 1 kap 3 § fjärde stycket i lagen om förhindrande av penningtvätt och av finansiering av terrorism av den 28 juni 2017 (444/2017):

| — | Penningautomater för användning utanför kasinon. |
| --- | --- |

—

Penningautomater för användning utanför kasinon.

Tyskland

Så som avses i avsnitt 2 punkt 1.15 i lagen om upptäckt av vinning av grova brott från 2017 (”penningtvättslagen”):

| — | Totalisatorspel när det bedrivs av sammanslutningar, enligt avsnitt 1 i lagen om vadhållning vid kapplöpningar, |
| --- | --- |

—

Totalisatorspel när det bedrivs av sammanslutningar, enligt avsnitt 1 i lagen om vadhållning vid kapplöpningar,

| — | bingospel, |
| --- | --- |

—

bingospel,

| — | spelautomater för användning utanför kasinon, enligt avsnitt 33c i näringslagen, |
| --- | --- |

—

spelautomater för användning utanför kasinon, enligt avsnitt 33c i näringslagen,

| — | lotterier som tillåts enligt förbundslandets lagstiftning och allmännyttiga lotterier. |
| --- | --- |

—

lotterier som tillåts enligt förbundslandets lagstiftning och allmännyttiga lotterier.

Irland

Enligt definition i avsnitt 25.8 i straffrättslagen (om penningtvätt och finansiering av terrorism) från 2010, i sin ändrade lydelse, och bestämmelse 3 i Statutory instrument 487/2018:

| — | Bingospel, |
| --- | --- |

—

Bingospel,

| — | spel- och nöjeshallar, |
| --- | --- |

—

spel- och nöjeshallar,

| — | lotterier, |
| --- | --- |

—

lotterier,

| — | landbaserad poker. |
| --- | --- |

—

landbaserad poker.

Sverige

I enlighet med 20 § lag 2017:630 om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och riktlinjer för Lotteriinspektionens föreskrifter och allmänna råd (2017:2):

| — | Bingospel som bedrivs med Lotteriinspektionens tillstånd i enlighet med 42 § första stycket andra meningen lotterilagen (1994:1000), |
| --- | --- |

—

Bingospel som bedrivs med Lotteriinspektionens tillstånd i enlighet med 42 § första stycket andra meningen lotterilagen (1994:1000),

| — | varuspelsautomater, |
| --- | --- |

—

varuspelsautomater,

| — | spel på penningautomater och värdeautomater som bedrivs i enlighet med ett tillstånd enligt 26 § lotterilagen, |
| --- | --- |

—

spel på penningautomater och värdeautomater som bedrivs i enlighet med ett tillstånd enligt 26 § lotterilagen,

| — | lotterier som bedrivs i enlighet med ett tillstånd eller en registrering enligt 16 och 17 §§ lotterilagen, och som anordnas av sammanslutningar som är huvudsakligen verksamma inom en enda kommun eller, om lotterierna bedrivs inom flera kommuner, inom ett län, |
| --- | --- |

—

lotterier som bedrivs i enlighet med ett tillstånd eller en registrering enligt 16 och 17 §§ lotterilagen, och som anordnas av sammanslutningar som är huvudsakligen verksamma inom en enda kommun eller, om lotterierna bedrivs inom flera kommuner, inom ett län,

| — | lotterier som bedrivs enligt ett tillstånd i enlighet med 16 § lotterilagen och som bedrivs i mer än ett län, |
| --- | --- |

—

lotterier som bedrivs enligt ett tillstånd i enlighet med 16 § lotterilagen och som bedrivs i mer än ett län,

| — | ”egentliga lotterier” i enlighet med 4 § lotterilagen som bedrivs med ett tillstånd enligt 45 § lotterilagen och som tillhandahålls via ett ombud, |
| --- | --- |

—

”egentliga lotterier” i enlighet med 4 § lotterilagen som bedrivs med ett tillstånd enligt 45 § lotterilagen och som tillhandahålls via ett ombud,

| — | roulettspel, tärningsspel och kortspel som anordnas i enlighet med 32 § lotterilagen. |
| --- | --- |

—

roulettspel, tärningsspel och kortspel som anordnas i enlighet med 32 § lotterilagen.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 170/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Deutsche Asphalt GmbH (Deutsche Asphalt, Tyskland), kontrollerat av STRABAG SE (STRABAG group, Österrike). |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH (Deutsche Asphalt, Tyskland), kontrollerat av STRABAG SE (STRABAG group, Österrike).

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (KEMNA BAU, Tyskland). |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (KEMNA BAU, Tyskland).

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG (Heideasphalt), ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag i Tyskland. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG (Heideasphalt), ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag i Tyskland.

Deutsche Asphalt och KEMNA BAU förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över Heideasphalt.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | STRABAG är en global bygg- och anläggningskoncern verksam inom alla områden i byggsektorn, särskilt transportinfrastruktur, byggnation, väg- och vattenbyggnad, spår- och järnvägsbyggnation, byggnationsrelaterade tjänster (fastighetsförvaltning) utvinning av råvaror och handel med byggmaterial och råvaror. STRABAG är, främst genom Deutsche Asphalt, verksamt inom tillverkning av olika sorters asfalt för asfaltbärlager, -bindlager och -ytlager. |
| --- | --- |

—

STRABAG är en global bygg- och anläggningskoncern verksam inom alla områden i byggsektorn, särskilt transportinfrastruktur, byggnation, väg- och vattenbyggnad, spår- och järnvägsbyggnation, byggnationsrelaterade tjänster (fastighetsförvaltning) utvinning av råvaror och handel med byggmaterial och råvaror. STRABAG är, främst genom Deutsche Asphalt, verksamt inom tillverkning av olika sorters asfalt för asfaltbärlager, -bindlager och -ytlager.

| — | KEMNA BAU är verksamt inom olika marknadsled inom byggnation av trafiklösningar. KEMNA BAU är främst aktiv inom utvinning av råmaterial i stenbrott och grustag, produktion och distribution av asfaltblandningar samt även byggnation (asfaltvägar och betongkonstruktioner för anläggningsarbeten, stensättning). Dessutom är KEMNA BAU verksamma inom markarbeten, avloppssystem, deponianläggning och järnvägsbyggen, byggnadsreparationer och tillverkning på plats av skyddsmurar av betong. |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU är verksamt inom olika marknadsled inom byggnation av trafiklösningar. KEMNA BAU är främst aktiv inom utvinning av råmaterial i stenbrott och grustag, produktion och distribution av asfaltblandningar samt även byggnation (asfaltvägar och betongkonstruktioner för anläggningsarbeten, stensättning). Dessutom är KEMNA BAU verksamma inom markarbeten, avloppssystem, deponianläggning och järnvägsbyggen, byggnadsreparationer och tillverkning på plats av skyddsmurar av betong.

| — | Kommer att driva ett asfaltverk i Wittingen som för närvarande drivs av Deutsche Asphalt. |
| --- | --- |

—

Kommer att driva ett asfaltverk i Wittingen som för närvarande drivs av Deutsche Asphalt.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/27

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 170/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”PECORINO SICILIANO”

EU-nr: PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

SUB (X)SGB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano (ung. den nya sammanslutningen för skydd av Pecorino Siciliano)

| Huvudkontor på: |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIA |

Huvudkontor på:

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITALIA

Epost: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Certifierad epostadress: pecorinosicilianodop@pec.it

Den nya sammanslutningen för skydd av Pecorino Siciliano består av tillverkare av ”Pecorino Siciliano” och får inge en ansökan om ändring i enlighet med artikel 13(1) i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☐ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☐

Geografiskt område

| ☐ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☐

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☐ | Samband |
| --- | --- |

☐

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat: Följande poster finns inte med i den befintliga specifikationen: bevis på ursprung, samband med det geografiska området och kontroller |
| --- | --- |

☒

Annat: Följande poster finns inte med i den befintliga specifikationen: bevis på ursprung, samband med det geografiska området och kontroller

4.   Typ av ändring(ar)

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Det bör noteras att huvudsyftet med ändringen av produktspecifikationen för SUB ”Pecorino Siciliano” är att konsolidera specifikationen i ett sammanfattande dokument.

”Pecorino Siciliano” registrerades som en SUB i förordning (EG) nr 1107/96 av den 26 juni 1996, i enlighet med artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92. Registreringen gjordes på grundval av följande dokument: presidentdekret nr 1269 av den 30 oktober 1955, om erkännande av ursprungsbeteckningar i Italien, ett 19 sidor långt dokument med titeln ”Pecorino Siciliano D.O.P.” och en sammanfattning.

Beskrivning av produkten

Typerna ”Tuma” och ”Primo sale”, som släppts ut på marknaden omedelbart efter tillverkning och efter cirka tio dagar, tillgodoser inte längre de kommersiella behoven eftersom marknaden har efterfrågat en produkt med minimal mognadsgrad de senaste åren. Syftet med ändringen är därmed att fastställa en minsta mognadsperiod på 20 dagar, samtidigt som man avskaffar ovannämnda typer och inför typen ”Fresco”.

Detta är nödvändigt för att ”Pecorino Siciliano” ska ha andra egenskaper än andra typer av fårost som görs på pastöriserad mjölk. Den minsta lagringstiden krävs för att de naturliga mjölksyrebakterierna och deras enzymer samt mikroorganismerna i obehandlad mjölk och i de träfat som används för ystning med löpe ska kunna göra sitt jobb.

Bortsett från typen ”Fresco” kallas typen ”Secondo sale” numera ”Semistagionato”, för att terminologin ska bli mer lättbegriplig för konsumenterna och för att produkten ska särskiljas utifrån mognadsperiod.

En specificering och en närmare beskrivning görs av de olika produkttypernas egenskaper, med angivelse av parametrarna rörande mognad och lagring, form, dimensioner, vikt, skorpans och ostmassans egenskaper, organoleptiska egenskaper och fetthalt.

Kanthöjden och maxvikten för varje ost har ändrats något. Kanthöjden, som fastställts till 10–18 cm i den nuvarande specifikationen, har ändrats till 10–25 cm. Vikten, som fastställts till 4–12 kg i den nuvarande specifikationen, har ändrats till 3–14 kg.

Dessa ändringar har gjorts som svar på krav från vissa mindre osttillverkare, som har framhållit behovet av en större flexibilitet för att anpassa osttillverkningen efter den mängd mjölk som finns att tillgå.

Begränsningen av tillverkningen mellan juni och oktober har upphävts.

Upphävandet av begränsningen är därmed ett svar på tydliga krav från tillverkarna, som kräver att få tillverka SUB ”Pecorino Siciliano” även under sommaren. Nästan alla fårraser som finns på Sicilien i dag är faktiskt mycket lämpade för säsongsanpassad produktion. Fåren producerar mjölk under i stort sett hela året på Sicilien, med en topp under våren och en minskning under sommaren. Tillgången på mjölk under sommaren innebär följaktligen att ”Pecorino Siciliano” kan tillverkas under den årstiden, framför allt typerna ”Fresco” och ”Stagionato”, som efterfrågas mest av kunderna under sommaren, särskilt av de många turister som kommer till ön på jakt efter typiska sicilianska produkter.

Den tidigare ordalydelsen var som följer:

”’Pecorino Siciliano’ ska i sin klassiska utformning ha räta eller en aning konkava sidor och ett avtryck från korgen. Osten ska ha en kanthöjd på 10–18 cm och väga 4–12 kg, med variationer i båda avseendena beroende på tillverkningsteknik.

’Tuma’: En bordsost, med sötaktig smak på grund av den höga laktoshalten, som ännu inte har genomgått fermentering. Den konsumeras omedelbart efter att den tillverkats.

’Primo sale’: En bordsost, som är lätt- och snabbkonserverad med torrt, fint salt. Den konsumeras senast cirka tio dagar efter att den tillverkats. Det begynnande frigörandet av aminosyror till följd av att kaseinet börjar brytas ned gör att mjölkens huvudkomponenter träder fram, vilket ger osten en angenäm smak.

’Secondo Sale’: En genomgående söt och smakrik ost som kan användas som bordsost eller för gratinering, som påminner om de arter som finns där osten kommer ifrån och som konserveras med torrsalt eller genom nedsänkning i saltlake.

Den konsumeras 45–90 dagar efter att den tillverkats.

De högst utsökta organoleptiska egenskaperna uppstår till följd av blandningen av aminosyror, produkterna av den begynnande nedbrytningen av lipider och mjölkens huvudkomponenter.

’Stagionato’: Detta är den klassiska ’Pecorino Siciliano’, vars egenskaper gör att den skiljer sig från andra mognade pecorinoostar som tillverkas i Italien. Den är helt mogen 4–6 månader efter att den tillverkats. Det är en gratineringsost med en grynig struktur.”

Ordalydelsen har nu ändrats till följande:

”Beskrivning av produkten

| 2.1 | När osten säljs ska ’Pecorino Siciliano’ (SUB) vara en cylinderformad ost med räta ytor eller, när den är av en större storlek, en aning konkava ytor. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ’Pecorino Siciliano’ (SUB) som saluförs som typerna ’Fresco’ (’färsk’), ’Semistagionato’ (’halvmogen’) och ’Stagionato’ (’mogen’) ska ha följande egenskaper: | ’Fresco’







  — | Mognad: 20–30 dagar. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

’Fresco’

—

Mognad: 20–30 dagar.

| — | Form: Cylindrisk form med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor. |
| --- | --- |

—

Form: Cylindrisk form med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor.

| — | Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm. |
| --- | --- |

—

Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm.

| — | Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek. |
| --- | --- |

—

Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek.

| — | Yta: Ingen skorpa, vitt eller halmgult ytterlager, synliga märken från den korg som den tillverkats i. |
| --- | --- |

—

Yta: Ingen skorpa, vitt eller halmgult ytterlager, synliga märken från den korg som den tillverkats i.

| — | Massa: Vit eller halmgul färg, ibland med svartpepparkorn, tät textur med få pipor. |
| --- | --- |

—

Massa: Vit eller halmgul färg, ibland med svartpepparkorn, tät textur med få pipor.

| — | Doft: Kännetecknande för fårost. |
| --- | --- |

—

Doft: Kännetecknande för fårost.

| — | Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ’Pepato’. Ingen gårdsdoft. |
| --- | --- |

—

Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ’Pepato’. Ingen gårdsdoft.

| — | Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans.

| | ’Semistagionato’







  — | Mognadslagring: 45–90 dagar. |
| --- | --- | --- |

’Semistagionato’

—

Mognadslagring: 45–90 dagar.

| — | Form: Cylindrisk form med plana ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor. |
| --- | --- |

—

Form: Cylindrisk form med plana ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor.

| — | Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm. |
| --- | --- |

—

Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm.

| — | Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek. |
| --- | --- |

—

Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek.

| — | Yta: En något halmgul skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i. |
| --- | --- |

—

Yta: En något halmgul skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i.

| — | Massa: Halmgul till mörkgul färg, ibland med svartpepparkorn och tät textur med få pipor. |
| --- | --- |

—

Massa: Halmgul till mörkgul färg, ibland med svartpepparkorn och tät textur med få pipor.

| — | Doft: Kännetecknande för fårost. |
| --- | --- |

—

Doft: Kännetecknande för fårost.

| — | Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ’Pepato’. Ingen doft av gård. |
| --- | --- |

—

Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ’Pepato’. Ingen doft av gård.

| — | Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans.

| | ’Stagionato’







  — | Mognadslagring: Minst 120 dagar |
| --- | --- | --- |

’Stagionato’

—

Mognadslagring: Minst 120 dagar

| — | Form: Cylindrisk form, med plana ytor eller något konkava ytor. |
| --- | --- |

—

Form: Cylindrisk form, med plana ytor eller något konkava ytor.

| — | Dimensioner: De räta ytorna ska vara 15–30 cm i diameter och kanthöjden ska vara 15–25 cm. |
| --- | --- |

—

Dimensioner: De räta ytorna ska vara 15–30 cm i diameter och kanthöjden ska vara 15–25 cm.

| — | Vikt: 6–14 kg, beroende på ostens storlek. |
| --- | --- |

—

Vikt: 6–14 kg, beroende på ostens storlek.

| — | Yta: Gulaktig skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i. |
| --- | --- |

—

Yta: Gulaktig skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i.

| — | Massa: Halmgul i färgen, tät textur med få pipor. |
| --- | --- |

—

Massa: Halmgul i färgen, tät textur med få pipor.

| — | Doft: Utmärkande doft för en fårost. |
| --- | --- |

—

Doft: Utmärkande doft för en fårost.

| — | Smak: Kryddig till karaktären. |
| --- | --- |

—

Smak: Kryddig till karaktären.

| — | Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans.

Produktionsmetod

Produktionsmetod

I den tidigare specifikationen ges information om produktionsmetoden i ovannämnda dokument. Därför utformades nedanstående artikel för att konsolidera den information som fanns i dokumenten om produktionsmetoden och anpassa denna till de nuvarande reglerna.

Den enda ändringen är den sista punkten där mognadstiden för typerna ”Fresco”, ”Semistagionato” och ”Stagionato” kodifieras, eftersom de förekommer i produktbeskrivningen.

”Artikel 5

PRODUKTIONSMETOD

Osten Pecorino Siciliano (SUB) framställs av obehandlad helmjölk från får av olika raser och blandraser, från hjordar i det produktionsområde som avses i artikel 3 i specifikationen.

Fåren utfodras med gräs på naturliga och/eller odlade betesmarker, färskfoder, hö och halm. Av de två sistnämnda ska minst 80 % av torrsubstansen varje år komma från det produktionsområde som anges i artikel 4 i det sammanfattande dokumentet. Detta får kompletteras med sädeskorn, grönsaker och rent eller blandat kraftfoder. Vid utfodring av djur är det förbjudet att använda produkter från djurriket, växtriket eller växtdelar (t.ex. frön) från klöver, tapioka och kassava. Det är också förbjudet att använda ensilage och hösilage.

Mjölken måste komma från en eller två mjölkningar och bearbetas inom 24 timmar efter första mjölkningen. Det är därför tillåtet att kyla mjölken, förutsatt att minimivärdena i den befintliga lagstiftningen på området respekteras fullt ut. Mjölken ska filtreras med användning av rätt såll och/eller filterduk varpå den ska värmas upp, av tradition med hjälp av stålkärl eller kärl av förtent koppar, till en maxtemperatur på 40 °C och hällas över i ett träfat. Lammlöpet ska tillsättas när det har en temperatur på 36–40 °C.

Det löpe som används för att ysta mjölken tas från löpmagar hos dilamm av de raser som anges i specifikationen. Det måste utvinnas i det produktionsområde som avses i artikel 3 i specifikationen. Innan löpet används ska det smältas i varmt vatten och sedan filtreras. Mellan 10 och 30 gram löpe ska användas per 100 liter mjölk. Ystningstiden är mellan 40 och 50 minuter, det vill säga fram till sleven i träfatet står upprätt.

Så snart ostmassan har formats måste den sönderdelas i mycket små klumpar med hjälp av en trästör eller en slev, som har en utbuktning på ena sidan och sönderdelar ostmassan jämnt så att den blir till riskornsstora klumpar. Vätskan separeras genom tillsats av hett vatten med en temperatur på 70–90 °C, vilket gör att ostmassan sönderdelas. Ostmassaklumparna på behållarens botten ska vila i 5–10 minuter, så att de binds samman. Därefter ska osten tas ut ur fatet, delas i delar, läggas i vasskorgar och pressas för hand. Det är i detta skede som svartpepparkorn kan tillsättas i ostar av typerna ’Fresco’ och ’Semistagionato’. Svartpepparkornen måste ha förbehandlats med hett vatten vid en temperatur på över 80 °C under några få sekunder. Ostmassan ska sedan ligga i korgarna i 1–2 timmar, tills kvarg har producerats. Ostarna ska därefter kokas, med vasslan överst, i 3–4 timmar inuti träfatet. Efter att ostarna har kokats under vasslan ska de tas ut ur vasskorgarna, så att de kan vändas och få det kännetecknande avtrycket från korgen. När varje ost vänds ska de förses med ett kaseinmärke så att spårbarhet kan säkerställas. Kaseinmärkena ska vara ovala och ha en större axel på 10 cm och en mindre på 6 cm.

Ostarna ska låtas stelna i rumstemperatur i 24–48 timmar och därefter torrsaltas eller sänkas ned i saltlake tills optimal salthalt har erhållits. Därefter ska de läggas på hyllor av obehandlat trä, i rum med en temperatur på 14–18 °C och en fuktighet på över 75 %, i 20–30 dagar när det gäller ’Fresco’, i 60–90 dagar när det gäller ’Semistagionato’ och i minst fyra månader när det gäller ’Stagionato’.”

Märkning

Märkning

Allt som rör märkning har hittills reglerats självständigt av producentgruppen. Det har följaktligen beslutats att följande artikel om märkning ska läggas till i specifikationen. Genom att lägga till märkningsregler i specifikationen och fastställa en logotyp för beteckningen kommer det att bli lättare för konsumenterna att snabbt identifiera produkten. Tillverkarna kommer också att effektivisera sina säljkampanjer genom att alla tillverkare av ”Pecorino Siciliano” (SUB) använder sig av samma grafiska utformning.

”Artikel 8

MÄRKNING OCH PRESENTATION

Osten ’Pecorino Siciliano’ (SUB) utmärker sig på följande sätt:

| a) | Utformningsmässigt:
  Osten ’Pecorino Siciliano’ (SUB) kan säljas hel och/eller i bitar, i sorterna ’Fresco’, ’Semistagionato’ och ’Stagionato’. Tillverkarens särskilda märke (CE-märket) och ursprungsbeteckningsmärket (kaseinmärket) ska finnas på ostar av alla de tre sorterna. När det gäller ’Stagionato’ används ett tredje märke utöver dessa två, i form av ett varumärke.
  När det gäller ’Fresco’ måste kaseinmärket innehålla orden ’Pecorino Siciliano’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 20, typsnitt Arial, ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 15, typsnitt Arial, ’Fresco’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 14, typsnitt Arial, och det sexsiffriga serieidentifieringsnumret (t.ex. 999999) i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 62, typsnitt Arial i fet stil. Inuti ovalen ska Siciliens emblem ’Trinacria’ visas till vänster om serienumret.

  När det gäller ’Semistagionato’ måste kaseinmärket innehålla orden ’Pecorino Siciliano’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 20, typsnitt Arial, ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 15, typsnitt Arial, ’Semistagionato’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 14, typsnitt Arial, och det sexsiffriga serieidentifieringsnumret (t.ex. 999999) i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 62, typsnitt Arial i fet stil. Inuti ovalen ska Siciliens emblem ’Trinacria’ finnas till vänster om serienumret.

  När det gäller ’Stagionato’ måste kaseinmärket innehålla orden ’Pecorino Siciliano’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 20, typsnitt Arial, ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 15, typsnitt Arial, ’Stagionato’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 14, typsnitt Arial och det femsiffriga serieidentifieringsnumret (t.ex. 67150) i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 62, typsnitt Arial i fet stil. Inuti ovalen ska Siciliens emblem ’Trinacria’ visas till vänster om serienumret.

  På samma sida av osten måste tillverkarens identifieringsmärke finnas.
  Det märke som endast krävs när det gäller ’Stagionato’ är en cirkel på 8 cm i diameter där ’Pecorino Siciliano’ ska anges inuti en båge, i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 30, typsnitt Comic Sans och ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 30, typsnitt Arial. Emblemet Trinacria ska finnas i mitten. Logotypen ska brännas in på minst en av ostens sidor, först efter att osten har lagrats i 120 dagar efter tillverkningsdatumet. |
| --- | --- |

a)

Utformningsmässigt:

Osten ’Pecorino Siciliano’ (SUB) kan säljas hel och/eller i bitar, i sorterna ’Fresco’, ’Semistagionato’ och ’Stagionato’. Tillverkarens särskilda märke (CE-märket) och ursprungsbeteckningsmärket (kaseinmärket) ska finnas på ostar av alla de tre sorterna. När det gäller ’Stagionato’ används ett tredje märke utöver dessa två, i form av ett varumärke.

När det gäller ’Fresco’ måste kaseinmärket innehålla orden ’Pecorino Siciliano’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 20, typsnitt Arial, ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 15, typsnitt Arial, ’Fresco’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 14, typsnitt Arial, och det sexsiffriga serieidentifieringsnumret (t.ex. 999999) i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 62, typsnitt Arial i fet stil. Inuti ovalen ska Siciliens emblem ’Trinacria’ visas till vänster om serienumret.

När det gäller ’Semistagionato’ måste kaseinmärket innehålla orden ’Pecorino Siciliano’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 20, typsnitt Arial, ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 15, typsnitt Arial, ’Semistagionato’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 14, typsnitt Arial, och det sexsiffriga serieidentifieringsnumret (t.ex. 999999) i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 62, typsnitt Arial i fet stil. Inuti ovalen ska Siciliens emblem ’Trinacria’ finnas till vänster om serienumret.

När det gäller ’Stagionato’ måste kaseinmärket innehålla orden ’Pecorino Siciliano’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 20, typsnitt Arial, ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 15, typsnitt Arial, ’Stagionato’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 14, typsnitt Arial och det femsiffriga serieidentifieringsnumret (t.ex. 67150) i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 62, typsnitt Arial i fet stil. Inuti ovalen ska Siciliens emblem ’Trinacria’ visas till vänster om serienumret.

På samma sida av osten måste tillverkarens identifieringsmärke finnas.

Det märke som endast krävs när det gäller ’Stagionato’ är en cirkel på 8 cm i diameter där ’Pecorino Siciliano’ ska anges inuti en båge, i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 30, typsnitt Comic Sans och ’D.O.P.’ i svart (CMYK = K100), teckenstorlek 30, typsnitt Arial. Emblemet Trinacria ska finnas i mitten. Logotypen ska brännas in på minst en av ostens sidor, först efter att osten har lagrats i 120 dagar efter tillverkningsdatumet.

| b) | Förpackningsmässigt:
  Förpackningarna för alla slags ostar, oavsett om de säljs hela eller i bitar, ska förses med en märkning som innehåller logotypen och orden ’Pecorino Siciliano D.O.P.’ samt sådan information som krävs enligt lag. Förpackade bitar av osten måste innehålla en del av kanten och/eller sidan av osten, som bevis på ostens ursprung. Märkningen krävs inte om produkten har paketerats vid försäljningsstället och därför betraktas som en förpackad produkt. Det är även tillåtet att använda beteckningar och/eller grafik som hänvisar till namn, handelsnamn eller kollektiva eller enskilda varumärken, förutsatt att de inte är av lovordande karaktär och inte kan vara vilseledande för köparen. Alla registrerade tillverkare garanteras tillgång till logotypen.
  Logotypen på förpackningen måste vara i linje med följande regler:






  1. | Hela varumärket ska vara synligt. |
| --- | --- | --- |

b)

Förpackningsmässigt:

Förpackningarna för alla slags ostar, oavsett om de säljs hela eller i bitar, ska förses med en märkning som innehåller logotypen och orden ’Pecorino Siciliano D.O.P.’ samt sådan information som krävs enligt lag. Förpackade bitar av osten måste innehålla en del av kanten och/eller sidan av osten, som bevis på ostens ursprung. Märkningen krävs inte om produkten har paketerats vid försäljningsstället och därför betraktas som en förpackad produkt. Det är även tillåtet att använda beteckningar och/eller grafik som hänvisar till namn, handelsnamn eller kollektiva eller enskilda varumärken, förutsatt att de inte är av lovordande karaktär och inte kan vara vilseledande för köparen. Alla registrerade tillverkare garanteras tillgång till logotypen.

Logotypen på förpackningen måste vara i linje med följande regler:

1.

Hela varumärket ska vara synligt.

| 2. | I den yttre delen, längs den vågformade yttre periferin i den röda (RGB = R160 G0 B0) kransen, ska orden ’PECORINO SICILIANO’ skrivas från vänster till höger, i vitt och i typsnitt Verdana, fet stil. |
| --- | --- |

2.

I den yttre delen, längs den vågformade yttre periferin i den röda (RGB = R160 G0 B0) kransen, ska orden ’PECORINO SICILIANO’ skrivas från vänster till höger, i vitt och i typsnitt Verdana, fet stil.

| 3. | Inuti logotypen, på den cirkelformade vita bakgrunden, ska det finnas en formgiven bild på ett fårhuvud ritat i svart (CMYK = K100). |
| --- | --- |

3.

Inuti logotypen, på den cirkelformade vita bakgrunden, ska det finnas en formgiven bild på ett fårhuvud ritat i svart (CMYK = K100).

| 4. | Under bilden ska ordet ’D.O.P.’ anges i svart (CMYK = K100), typsnitt Arial, fet stil. |
| --- | --- |

4.

Under bilden ska ordet ’D.O.P.’ anges i svart (CMYK = K100), typsnitt Arial, fet stil.

| 5. | Proportioner och utformningar ska bibehållas. |
| --- | --- |

5.

Proportioner och utformningar ska bibehållas.

Annat

Annat

Samband

Samband

Informationen i det dokument som ligger till grund för registreringen och i det sammanfattande dokumentet har konsoliderats för att produktspecifikationen ska uppfylla kraven i artikel 7 i förordning (EU) nr 1151/2012.

”Artikel 6

SAMBAND MED DET GEOGRAFISKA OMRÅDET

’Pecorino Siciliano’ är en halvkokt, pressad fårost. Egenskaperna och de organoleptiska särdragen hos den mjölk som används för att tillverka osten har nära samband med betesmarken, som ger mjölken en unik karaktär som inte kan fås från annat håll. Många vetenskapliga studier har faktiskt visat att betesmarken och växterna där inverkar på mejeriprodukterna, genom att påverka deras kemiska och aromatiska sammansättning. Genom att använda löpe i fast form från sicilianska lamm får osten sina enzymegenskaper, som ger aromer och smaker som inte finns i annan fårost. En gammal men inhemsk tillverkningsmetod, där man använder traditionella verktyg, varav vissa av trä, bidrar också till den särskilda karaktär som gör ’Pecorino Siciliano’ till en unik produkt.

Sicilien, som kännetecknas av dess landskapstyp, är den ideala platsen för tillverkning av ’Pecorino Siciliano’. Den inre delen av ön utgörs av kuperade kullar av lera, krita och kalksten. I den västligaste delen av Sicilien och på Egadiska öarna består marken av lera och sandsten. Eoliska öarna och öarna Ustica och Pantelleria har vulkanisk mark. De sicilianska slätterna är alluviala och mycket isolerade och har mycket bördiga marker med en hög kaliumhalt. På de naturliga och odlade betesmarker som finns i denna miljö finns många vilda växter och lokala ekotyper, som är avgörande för egenskaperna hos och sammansättningen i mjölken, som ger slutprodukten dess unika smak.

Klimatet i produktionsområdet för ’Pecorino Siciliano’ varierar kraftigt mellan områdena på ön, tack vare dess breddgrad och utmärkande topografi. Ön har dock ett Medelhavsklimat. Det finns emellertid flera olika mikroklimat på grund av närheten till både berg och hav. Generellt sett är kustområdena varma, torra och alltid mycket blåsiga, medan inlandet har ett tempererat och fuktigt klimat. Det regnar lite vid kusterna men rikligt på höglandet. Regnet faller oftast på vintern.

Fårskötsel och osttillverkning är anrika traditioner på Sicilien. Även i dag bedrivs traditionell fårskötsel i bergsänkor som ger djuren det skydd som de behöver för sitt välbefinnande. Detta har positiva effekter på kvaliteten på den mjölk som de producerar och som ger ’Pecorino Siciliano’ dess utmärkande karaktär.

’Pecorino Siciliano’ är oupplösligt förbunden med öns särskilda markförhållanden, lokala fodergrödor, produktionsmetoder, den inhemska fårpopulationen och den transformativa miljön, som är hem för vissa allestädes närvarande arter av mikroflora som har en så pass stor påverkan på den lokala osten att den blir unik.

Osten har tillverkats sedan urminnes tider. Den har tillverkats ända sedan varje fårfarmare började göra ’Pecorino Siciliano’ av sin mjölk, med hjälp av gammal teknik och framför allt all sådan utrustning av trä som användes förr, det vill säga fat för att ysta mjölken och träbrädor för att lagra osten.

Tillverkningen av denna ost är därmed utan tvekan ett historiskt och kulturellt arv som är utmärkande för Sicilien och utgör även en gedigen och ständigt växande handelskälla.”

Informationen i det dokument som ligger till grund för registreringen och i det sammanfattande dokumentet har konsoliderats för att produktspecifikationen ska uppfylla kraven i artikel 7 i förordning (EU) nr 1151/2012.

”Artikel 4

BEVIS PÅ URSPRUNG

Varje led i produktionsprocessen övervakas och alla inkommande och utgående produkter registreras. På så sätt garanteras produktens spårbarhet, vilket även görs genom att tillverkare och förpackningsföretag tas med i kontrollorganets relevanta förteckningar och genom att tillverkade kvantiteter omedelbart anmäls till detta organ. Alla fysiska eller juridiska personer som är inskrivna i registren kontrolleras av kontrollorganet i enlighet med bestämmelserna i produktspecifikationen och i den gällande kontrollplanen.”

Det har införts en särskild artikel om kontroll som saknas i den befintliga specifikationen, för att denna ska överensstämma med kraven i artikel 7 i förordning (EU) nr 1151/2012.

”Artikel 7

KONTROLLER

Kontrollen av att produkten överensstämmer med specifikationen görs vid en inrättning som respekterar bestämmelserna i förordning (EU) nr 1151/2012. Denna inrättning är en offentlig myndighet: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa – Mare. 97100 Ragusa, Italien, tel. +39 0932 660411,

Fax +39 0932 660449, e-post dop@pec.corfilac.it”

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PECORINO SICILIANO”

”PECORINO SICILIANO”

EU-nr:
  PDO-IT-0019-AM01 – 04.06.2018

EU-nr:

PDO-IT-0019-AM01 – 04.06.2018

SUB (X) SGB ( )

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

Namn [på SUB eller SGB]

”Pecorino Siciliano”

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Medlemsstat eller Tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.3. Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

När osten säljs ska ”Pecorino Siciliano” (SUB) vara en cylinderformad ost med räta ytor eller, vid större ostar, en aning konkava ytor som görs på obehandlad mjölk och är halvkokt.

”Pecorino Siciliano” (SUB) som saluförs som typerna ”Fresco” (”färsk”), ”Semistagionato” (”halvmogen”) och ”Stagionato” (”mogen”) ska ha följande egenskaper:

| | ”Fresco”







  — | Mognad: 20 till 30 dagar. |
| --- | --- | --- |

”Fresco”

”Fresco”

—

Mognad: 20 till 30 dagar.

| — | Form: Cylindrisk form med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor. |
| --- | --- |

—

Form: Cylindrisk form med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor.

| — | Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm. |
| --- | --- |

—

Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm.

| — | Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek. |
| --- | --- |

—

Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek.

| — | Yta: Ingen skorpa, vitt eller halmgult ytterlager, synliga märken från den korg som den tillverkats i. |
| --- | --- |

—

Yta: Ingen skorpa, vitt eller halmgult ytterlager, synliga märken från den korg som den tillverkats i.

| — | Massa: Vit eller halmgul färg, ibland med svartpepparkorn, tät textur med få pipor. |
| --- | --- |

—

Massa: Vit eller halmgul färg, ibland med svartpepparkorn, tät textur med få pipor.

| — | Doft: Kännetecknande för fårost. |
| --- | --- |

—

Doft: Kännetecknande för fårost.

| — | Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ”Pepato”. Ingen gårdsdoft. |
| --- | --- |

—

Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ”Pepato”. Ingen gårdsdoft.

| — | Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans.

| | ”Semistagionato”







  — | Mognadslagring: 60–90 dagar. |
| --- | --- | --- |

”Semistagionato”

”Semistagionato”

—

Mognadslagring: 60–90 dagar.

| — | Form: Cylindrisk form med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor. |
| --- | --- |

—

Form: Cylindrisk form med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor.

| — | Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm. |
| --- | --- |

—

Dimensioner: De räta ytorna ska vara 10–20 cm i diameter och kanthöjden ska vara 10–20 cm.

| — | Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek. |
| --- | --- |

—

Vikt: 3–5 kg, beroende på ostens storlek.

| — | Yta: En något halmgul skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i. |
| --- | --- |

—

Yta: En något halmgul skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i.

| — | Massa: Halmgul till mörkgul färg, ibland med svartpepparkorn och tät textur med få pipor. |
| --- | --- |

—

Massa: Halmgul till mörkgul färg, ibland med svartpepparkorn och tät textur med få pipor.

| — | Doft: Kännetecknande för fårost. |
| --- | --- |

—

Doft: Kännetecknande för fårost.

| — | Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ”Pepato”. Ingen gårdsdoft. |
| --- | --- |

—

Smak: Söt med en framträdande doft av betesmark, lätt kryddig när det gäller ost av typen ”Pepato”. Ingen gårdsdoft.

| — | Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans.

| | ”Stagionato”







  — | Mognadslagring: Minst 120 dagar. |
| --- | --- | --- |

”Stagionato”

”Stagionato”

—

Mognadslagring: Minst 120 dagar.

| — | Form: Cylindrisk form, med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor. |
| --- | --- |

—

Form: Cylindrisk form, med räta ytor eller, när osten är av större storlek, något konkava ytor.

| — | Dimensioner: De räta ytorna ska vara 15–30 cm i diameter och kanthöjden ska vara 15–25 cm. |
| --- | --- |

—

Dimensioner: De räta ytorna ska vara 15–30 cm i diameter och kanthöjden ska vara 15–25 cm.

| — | Vikt: 6–14 kg, beroende på ostens storlek. |
| --- | --- |

—

Vikt: 6–14 kg, beroende på ostens storlek.

| — | Yta: Gulaktig skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i. |
| --- | --- |

—

Yta: Gulaktig skorpa, synliga märken från den korg som den tillverkats i.

| — | Massa: Halmgul i färgen, tät textur med få pipor. |
| --- | --- |

—

Massa: Halmgul i färgen, tät textur med få pipor.

| — | Doft: Kännetecknande för fårost. |
| --- | --- |

—

Doft: Kännetecknande för fårost.

| — | Smak: Kryddig till karaktären. |
| --- | --- |

—

Smak: Kryddig till karaktären.

| — | Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: Minst 40 % torrsubstans.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Pecorino Siciliano” görs på obehandlad helmjölk från får av olika raser och blandraser.

Fåren utfodras med gräs på naturliga och/eller odlade betesmarker, färskfoder, hö och halm. Av de två sistnämnda ska minst 80 % av torrsubstansen varje år komma från det produktionsområde som anges i artikel 4 i det sammanfattande dokumentet. Detta får kompletteras med sädeskorn, grönsaker och rent eller blandat kraftfoder. Vid utfodring av djur är det förbjudet att använda produkter från djurriket, växtriket eller växtdelar (t.ex. frön) från klöver, tapioka och kassava. Det är också förbjudet att använda ensilage och hösilage.

Det löpe som används för ystning av mjölken tas från löpmagar hos dilamm av de raser som anges i specifikationen. Det måste utvinnas i det angivna produktionsområdet.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionsprocessen ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Osten ”Pecorino Siciliano” (SUB) kan säljas hel och/eller i bitar, i sorterna ”Fresco”, ”Semistagionato” och ”Stagionato”. Förpackade bitar av osten måste innehålla en del av kanten och/eller sidan av osten, som bevis på ostens ursprung. Märkningen krävs inte om produkten har paketerats vid försäljningsstället och därför betraktas som en förpackad produkt.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Tillverkarens särskilda märke (CE-märket) och ursprungsbeteckningsmärket (kaseinmärket) ska finnas på ostar av alla de tre sorterna. När det gäller ”Stagionato” används ett tredje märke utöver dessa två, i form av ett varumärke.

Förpackningarna för alla slags ostar, oavsett om de säljs hela eller i bitar, ska förses med en märkning som innehåller logotypen och orden ”Pecorino Siciliano D.O.P” samt sådan information som krävs enligt lag. Det är även tillåtet att använda beteckningar och/eller grafik som hänvisar till namn, handelsnamn eller kollektiva eller enskilda varumärken, förutsatt att de inte är av lovordande karaktär och inte kan vara vilseledande för köparen.

Image 6

Förutom de ytterligare beteckningarna för de tre olika typerna (”Fresco”, ”Semistagionato” och ”Stagionato”) får beteckningen ”Pecorino Siciliano” inte bli föremål för några andra villkor än de som anges i detta sammanfattande dokument. Detta inbegriper adjektiven ”extra”, ”superiore” (av högre klass), ”fine” (elegant), ”scelto” (utsökt), ”selezionato” (utvald) och så vidare. Det är tillåtet att använda beteckningar som hänvisar till namn, handelsnamn eller varumärken som inte är av lovordande karaktär eller kan vilseleda köparen, så länge som de är av en mycket mindre storlek än de som används för SUB-logotypen.

Beteckningen ”Pecorino Siciliano” får inte översättas.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område där fåret föds upp, mjölken produceras och ”Pecorino Siciliano” tillverkas och lagras omfattar hela regionen Sicilien.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

”Pecorino Siciliano” är en halvkokt fårost, som framställs av obehandlad fårmjölk. Egenskaperna och de organoleptiska särdragen hos den mjölk som används för att tillverka osten har nära samband med betesmarken, som ger mjölken en unik karaktär som inte kan fås från annat håll. Många vetenskapliga studier har faktiskt visat att betesmarken och växterna där inverkar på mejeriprodukterna, genom att påverka deras kemiska och aromatiska sammansättning. Genom att använda löpe i fast form från sicilianska lamm får osten sina enzymegenskaper, som ger aromer och smaker som inte finns i annan fårost. En gammal men inhemsk tillverkningsmetod, där man använder traditionella verktyg, varav vissa av trä, bidrar också till den särskilda karaktär som gör ”Pecorino Siciliano” till en unik produkt.

Sicilien, som kännetecknas av dess landskapstyp, är den ideala platsen för tillverkning av ”Pecorino Siciliano”. Den inre delen av ön utgörs av kuperade kullar av lera, krita och kalksten. I den västligaste delen av Sicilien och på Egadiska öarna består marken av lera och sandsten. Eoliska öarna och öarna Ustica och Pantelleria har vulkanisk mark. De sicilianska slätterna är alluviala och mycket isolerade och har mycket bördiga marker med en hög kaliumhalt. På de naturliga och odlade betesmarker som finns i denna miljö finns många vilda växter och lokala ekotyper, som är avgörande för egenskaperna hos och sammansättningen i mjölken, som ger slutprodukten dess unika smak.

Klimatet i produktionsområdet för ”Pecorino Siciliano” varierar kraftigt mellan områdena på ön, tack vare dess breddgrad och utmärkande topografi. Ön har dock ett medelhavsklimat. Det finns emellertid flera olika mikroklimat på grund av närheten till både berg och hav. Generellt sett är kustområdena varma, torra och alltid mycket blåsiga, medan inlandet har ett tempererat och fuktigt klimat. Det regnar lite vid kusterna men rikligt på höglandet. Regnet faller oftast på vintern.

Fårskötsel och osttillverkning är anrika traditioner på Sicilien. Även i dag bedrivs traditionell fårskötsel i bergsänkor som ger djuren det skydd som de behöver för sitt välbefinnande. Detta har positiva effekter på kvaliteten på den mjölk som de producerar och som ger ”Pecorino Siciliano” dess utmärkande karaktär.

”Pecorino Siciliano” är oupplösligt förbunden med öns särskilda markförhållanden, lokala fodergrödor, produktionsmetoder, den inhemska fårpopulationen och den transformativa miljön, som är hem för vissa allestädes närvarande arter av mikroflora som har en så pass stor påverkan på den lokala osten att den blir unik.

Osten har tillverkats sedan urminnes tider. Den har tillverkats ända sedan varje fårfarmare började göra ”Pecorino Siciliano” av sin mjölk, med hjälp av gammal teknik och framför allt all sådan utrustning av trä som användes förr, det vill säga fat för att ysta mjölken och träbrädor för att lagra osten.

Tillverkningen av denna ost är därmed utan tvekan ett historiskt och kulturellt arv som är utmärkande för Sicilien och utgör även en gedigen och ständigt växande handelskälla.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Den konsoliderade versionen av produktspecifikationen finns på följande webbplats: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

eller

så kan den också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (längst upp på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/38

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 170/08)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”FRAISE DU PÉRIGORD”

EU-nr: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017

SUB () SGB (X)

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 Vergt |
| FRANCE |

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 Vergt

FRANCE

Tfn +33 0622062573

E-post: contact@fraiseduperigord.com

Sammansättning och legitimt intresse: Gruppen består av odlare och transportörer av ”Fraise du Périgord”. Den är därför berättigad att ansöka om ändring av produktspecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

☐ Produktens namn

☒ Produktbeskrivning

☒ Geografiskt område

☒ Bevis på ursprung

☒ Produktionsmetod

☒ Samband

☒ Märkning

☒ Annat: sammanfattningen av produktspecifikationen tas bort, kontaktuppgifter uppdateras, produkttyp, förpackning, kontrollorgan, nationella krav, uppdatering av det sammanfattande dokumentet.

4.   Typ av ändring(ar)

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Ändringarna syftar dels till att revidera bestämmelserna i den gällande produktspecifikationen, dels till en omstrukturering av bestämmelserna i produktspecifikationen som blivit nödvändig på grund av nya regler om skyddad geografisk beteckning (den skyddade geografiska beteckningen registrerades 2004).

5.1   Produktbeskrivning

Detta avsnitt i produktspecifikationen skrivs om helt och ändras för att koncentreras på beskrivningen av produkten ”Fraise du Périgord”. Ordboksdefinitionen av jordgubbe stryks därför.

Den beskrivning som nämns i den gällande produktspecifikationen ersätts med följande:

”Jordgubbar med beteckningen ’Fraise du Périgord’ odlas på friland och plockas fullmogna.

Sorterna som används till ’Fraise du Périgord’ är utvalda för sina smakegenskaper av gruppens kommitté för sorturval. En försäljningsenhet innehåller endast jordgubbar av samma sort.

Jordgubbar med beteckningen ’Fraise du Périgord’ är friska, välformade, glansiga och rena. De har en lägsta sockerhalt (uttryckt i brixgrader) som fastställs beroende på skördeperiod och sort. De ska ha en jämn färg, storlek och mognadsgrad. De säljs i kategorierna extra eller I.

’Fraise du Périgord’ säljs färska eller frysta.

Färska jordgubbar ska vara försedda med en färsk och grön fluga. De ska presenteras i gott skick, oavsett vilken typ av förpackning som används.

Frysta jordgubbar ska vara hela eller delade, snoppade eller osnoppade.”

Den viktigaste ändringen syftar till att lägga till saluföring av frysta jordgubbar.

Tillägget av djupfrysta jordgubbar skapar ett mervärde för den frysta produkten inom livsmedelsbranschen där man vill framhålla ursprunget hos de jordgubbar som används efter frysning bland annat för att tillverka sylt. Genom att köpa in frysta bär kan förädlingsföretagen förlänga sin produktion och samtidigt försäkra sig om kvaliteten på en produkt som i färskt tillstånd har en mycket kort hållbarhetstid (bara några dagar).

Endast jordgubbar som uppfyller kriterierna för att säljas som färska med den skyddade geografiska beteckningen får djupfrysas. Samma regler för produktion och sortering gäller. Ändringen påverkar inte sambandet med ursprunget för jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord”.

Djupfrysning ska ske så snabbt som möjligt (inom 72 timmar) för att inte påverka de smakegenskaper som gett produkten ”Fraise du Périgord” dess goda anseende.

Försök som utförts av gruppen har visat att djupfrysningen inte påverkar de organoleptiska egenskaperna (sockerhalt, jämn mognad osv.) och inte leder till att bären klumpas ihop på ett sätt som skadar deras utseende (färg, storlek osv.). Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” förblir friska, välformade, glansiga och rena.

I beskrivningen anges de allmänna egenskaperna hos ”Fraise du Périgord” oavsett om jordgubbarna är färska eller frysta och därefter anges de skillnader som finns mellan färska och frysta bär.

Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” i fryst form kan presenteras hela eller i bitar, snoppade eller osnoppade, medan färska bär ska vara försedda med en färsk och grön fluga.

I den allmänna beskrivningen läggs till att jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” odlas på friland. Tillägget understryker en särskild egenhet i odlingen av denna produkt, som fanns med redan i den offentliggjorda sammanfattningen och produktspecifikationen, men som inte framhållits i den beskrivande delen av produktspecifikationen. Detsamma gäller preciseringen ”En försäljningsenhet innehåller endast jordgubbar av samma sort”. I den meningen har ordet ”kartong” ersatts av ”försäljningsenhet”, då ”kartong” blivit för begränsande. Ändringen gör att jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” kan saluföras i andra förpackningar än kartonger och att konsumenternas förväntningar kan mötas på ett bättre sätt.

De uttryck som används för att beskriva produkten ”Fraise du Périgord” sammanfattas i följande mening: ”Jordgubbar med beteckningen ’Fraise du Périgord’ är friska, välformade, glansiga och rena.” Följande beskrivning stryks: ”De ska vara glansiga. Formen ska vara jämn och utan avvikelser (t.ex. av typen ’tuppkam’). Jordgubbarna ska vara fria från mögel eller andra tecken på sjukdom. De ska kännas fasta.” Alla dessa delar täcks nu av beskrivningen ovan med adjektiven ”friska, välformade, glansiga och rena”.

Även beskrivningen av färgen som ”klarröd” stryks. Detta motsvarade inte något verkligt kriterium, då det i den gällande produktspecifikationen angavs att färgen kunde variera beroende på sort. I den nya produktspecifikationen anges nu att jordgubbar med beteckningen ”Fraises du Périgord” har en homogen färg som är kännetecknade för sorten och stämmer överens med bedömningsskalan.

Följande stycke stryks eftersom sortförteckningen bara är vägledande – den kan ändras och urvalsprocessen beror på odlingsmetoden:

”För varje ny sort som förs in i förteckningen över sorter som kan omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ska ett tillägg göras till specifikationen av den skyddade geografiska beteckningen.

De sorter som får användas för den skyddade geografiska beteckningen är följande:

| — | – För produktion från vårsäsongens start fram till den 31 oktober: gariguette, elsanta, darselect, seascape och mara des bois. |
| --- | --- |

—

– För produktion från vårsäsongens start fram till den 31 oktober: gariguette, elsanta, darselect, seascape och mara des bois.

| — | – För produktion från den 15 juni till den 31 oktober: selva.” |
| --- | --- |

—

– För produktion från den 15 juni till den 31 oktober: selva.”

Kriterierna för godkännande vid förpackningsstället av jordgubbspartier som förs in av aktörerna har flyttats och återfinns nu i avsnittet om framställningsmetod.

Den nya formuleringen i produktspecifikationen tas även in i avsnittet ”Beskrivning” i det sammanfattande dokumentet. Jämfört med den tidigare sammanfattningen omfattar denna ändring också tillägg av text om frysta jordgubbar och borttagning av kravet att jordgubbarna ska säljas i kartonger på 250 eller 500 gram, vilket har blivit alltför begränsande.

5.2   Geografiskt område

Geografiskt område

Det geografiska området ändras inte. Ändringarna i produktspecifikationen och det sammanfattande dokumentet är av formell art: förteckningen över kantoner och kommuner ersätts av en förteckning över samtliga kommuner, utan att områdets gränser ändras. En kommun (Saint Pantaly d’Ans) har lagts till då den av misstag inte kom med i förteckningen i den gällande produktspecifikationen, trots att den ligger i området och därför finns med på kartan. Kartan över det geografiska området ersätts med en tydligare karta.

Delar av det avsnitt i den gällande produktspecifikationen och i det sammanfattande dokumentet som beskriver det geografiska området stryks. Endast de delar som beskriver det geografiska produktionsområdet för jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” behålls och flyttas till kapitel 6, gällande uppgifter som fastställer sambandet med det geografiska ursprunget. Allmänna delar utan direkt samband med presentationen av det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Fraise du Périgord” tas bort.

5.3   Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

Följande stycke: ”Förteckning över odlare i det avgränsade området:

Jordgubbsodlare som ska omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ska finnas inom det fastställda produktionsområdet och uppfylla kraven i denna produktspecifikation.

Odlarna registreras i en förteckning som uppdateras av försäljningsorganisationen.”

ersätts av följande nya stycke som är en följd av nationell lagstiftning:

”Alla aktörer som är aktiva med odling eller förpackning av jordgubbar med den skyddade geografiska beteckningen ’Fraise du Périgord’ ska anmäla sig till gruppen för behörighetsförklaring innan den berörda verksamheten inleds.”

Stycket om ”odling på inventerade jordgubbsfält inom det avgränsade området” flyttas till avsnittet om framställningsmetod:

”Jordgubbar med beteckningen ’Fraises du Périgord’ ska odlas på fält som väljs ut och inventeras varje år. Kriterierna för urval och inventering av dessa fält är följande:

| — | Fältets geografiska läge: inom det avgränsade området. |
| --- | --- |

—

Fältets geografiska läge: inom det avgränsade området.

| — | Fältets egenskaper: marken värms lätt upp och riskerar inte översvämning. |
| --- | --- |

—

Fältets egenskaper: marken värms lätt upp och riskerar inte översvämning.

Varje inventerat jordgubbsfält ska identifieras med sitt nummer i fastighetsregistret.”

Stycket ”Spårbarhet från odling till saluföring” stryks och ersätts.

Följande stycke läggs till som inledning i denna del av produktspecifikationen för att påminna om syftet med spårbarhetsförfarandet som fastställs i produktspecifikationen:

”Från och med skörden ska partiernas spårbarhet uppåt och nedåt i ledet garanteras, med följande syfte:

| — | Partiet ska kunna spåras från konsument till odlare. |
| --- | --- |

—

Partiet ska kunna spåras från konsument till odlare.

| — | Odlaren ska kunna visa vilka fält som skördades ett visst datum. |
| --- | --- |

—

Odlaren ska kunna visa vilka fält som skördades ett visst datum.

| — | Partier som är ute i handeln ska kunna identifieras med hjälp av odlarens partinummer.” |
| --- | --- |

—

Partier som är ute i handeln ska kunna identifieras med hjälp av odlarens partinummer.”

Definitionen av parti som fanns i avsnittet om framställningsmetod flyttas hit, och kompletteras med uppgifter om tid och plats:

parti

”Ett parti jordgubbar definieras som den mängd jordgubbar av en och samma sort som kommer från en odlare och som har skördats under en halv dag på ett och samma odlade fält.”

I denna definition ersätts ”markområden i fastighetsregister” med ”odlade fält”, i överensstämmelse med den definition som ges i avsnittet om framställningsmetod. Ett odlat fält kan omfatta ett eller flera markområden i fastighetsregistret, och därför är denna hänvisning lämpligare i kontrollhänseende eftersom den motsvarar en produktionsenhet.

I samband med avsnittet om framställningsmetoden läggs det till ett krav på att hålla en företagslogg för registrering av jordbruksmetoder.

”Odlingsmetoderna på varje fält registreras i en företagslogg som kan vara elektronisk eller på papper. Registreringen ska omfatta alla operationer och interventioner som görs på varje odlat fält.

De odlade fälten inventeras årligen i denna företagslogg innan odlingen påbörjas.”

Ett stycke läggs till för att definiera det ”leveranskvitto” (bon d’apport) som ersätter ”pallspecifikationen vid leverans”. Det är den term som i dag används i produktionskedjan för detta dokument, vars innehåll har behållits och kompletterats med krav på att ange det odlade fältets nummer eller referens. Preciseringen angående typ av förpackning ”kartonger på 500 eller 250 gram” stryks i samband med att termen ”kartong” stryks enligt ovan.

bon d’apport

Detsamma gäller stycket om ”bedömningsdokument” (fiche d’agréage) som ersätter ”pallspecifikationen”. Det är den term som i dag används i produktionskedjan för detta dokument, vars innehåll har behållits och kompletterats med krav på att ange klockslag för leveransen och de kriterier som kontrollerats:

fiche d’agréage

| — | Jordgubbsfältets nummer eller referens. |
| --- | --- |

—

Jordgubbsfältets nummer eller referens.

| — | Sockerhalt. |
| --- | --- |

—

Sockerhalt.

| — | Jordgubbarnas temperatur. |
| --- | --- |

—

Jordgubbarnas temperatur.

| — | Kontrollantens id. |
| --- | --- |

—

Kontrollantens id.

| — | Bedömning av vart och ett av kriterierna på bedömningsschemat. |
| --- | --- |

—

Bedömning av vart och ett av kriterierna på bedömningsschemat.

| — | Klassificering SGB ”Fraise du Périgord”. |
| --- | --- |

—

Klassificering SGB ”Fraise du Périgord”.

Av spårbarhetsskäl läggs också följande till:

| — | ”Varje parti ska identifieras med numret på det bedömningsdokument som upprättas när partiet ankommer till anläggningen.” |
| --- | --- |

—

”Varje parti ska identifieras med numret på det bedömningsdokument som upprättas när partiet ankommer till anläggningen.”

Kravet på ett id-nummer som kan identifiera odlaren på förpackningsenheterna bibehålls. Termen ”försäljningsenhet” ersätter den tidigare termen ”kartong” i enlighet med produktspecifikationen i övrigt.

Ett stycke läggs till för att definiera dokumentet ”leveranskvitto” och/eller ”faktura” (bon de livraison och/eller facture) som ersätter dokumentet ”följesedel”. Det är de termer som i dag används i produktionskedjan för dessa dokument, vilkas innehåll har preciserats, även för de bär som ska djupfrysas.

bon de livraison

facture

”De innehåller: numret på bedömningsdokument (partinummer), sortnamn, typ av förpackning, kvantitet, datum och klockslag för avsändning.”

Slutligen läggs ett stycke till angående den frysta produktens spårbarhet:

”Bearbetningsföretaget ska ha en lagerbokföring.

Varje fryst parti ska kunna identifieras med ett lagerdokument som ska innefatta följande:

| — | Pallens nummer i frysanläggningen. |
| --- | --- |

—

Pallens nummer i frysanläggningen.

| — | Kundens pallnummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Kundens pallnummer (i förekommande fall).

| — | Leveranskvittots nummer. |
| --- | --- |

—

Leveranskvittots nummer.

| — | Namn på produkten/sort. |
| --- | --- |

—

Namn på produkten/sort.

| — | Antal kollin. |
| --- | --- |

—

Antal kollin.

| — | Nettovikt efter djupfrysning. |
| --- | --- |

—

Nettovikt efter djupfrysning.

| — | Datum och klockslag för djupfrysning. |
| --- | --- |

—

Datum och klockslag för djupfrysning.

| — | Minsta hållbarhetsdatum.” |
| --- | --- |

—

Minsta hållbarhetsdatum.”

Slutligen har en arkiveringstid lagts till för att möjliggöra spårningskontrollen:

”Dokumenten som medger spårning av varje parti ska sparas i minst två år av alla berörda aktörer.”

Alla dessa ändringar syftar till att förbättra spårbarheten och underlätta kontrollerna genom preciseringen av vad som ska registreras.

5.4   Produktionsmetod

Produktionsmetod

Det här avsnittet skrivs om helt för att förbättra strukturen, innehållet och kontrollerbarheten. Följaktligen stryks och ersätts alla tidigare kapitel. I grunden förändrar dock inte denna omskrivning de huvudsakliga punkterna gällande den skyddade geografiska beteckningen: jordgubbarna ska odlas på friland, fälten ska väljas ut och inventeras, de utvalda sorterna ska användas och bären ska skördas fullmogna för hand.

Inventering av jordgubbsfält:

Inventering av jordgubbsfält:

En definition av odlat fält läggs till i överensstämmelse med definitionen av partier av spårbarhetsskäl. Definitionen är följande:

”Ett odlat fält definieras som en uppsättning skydd som sköts på samma sätt (oavsett typ av planta) i fråga om gödning, bevattning och växtskyddsbehandling, där varje skydd är försett med ett system för punktbevattning. Inom ett fält får bara en sort odlas.”

Förfarandet för det årliga urvalet och inventeringen av jordgubbsfälten kompletteras.

Hänvisning till ”odlat fält” läggs till i enlighet med definitionen ovan.

Begreppet årlig inventering läggs till för att precisera de förfaranden som aktörerna ska följa.

Urvalskriterierna har kompletterats (sandjord, filtrerande, ej kalkjord) i enlighet med de särskilda egenskaperna inom de geografiska områden som anges i produktspecifikationen och de geologiska och pedologiska element som beskrivs.

”De odlade fälten väljs ut och inventeras årligen.

Jordgubbsodlarna ska årligen, innan odlingen påbörjas, inventera de fält som ska användas för odling av jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord”, tillsammans med den tekniker som gruppen utsett.

Teknikern ska beakta följande kriterier: Jordmånen ska noga kontrolleras i fråga om dess egenskaper (sandjord, filtrerande, ej kalkjord). De markområden som väljs ut ska lätt värmas upp och inte riskera att översvämmas och ha ett pH-värde som är lämpligt för jordgubbsodling.”

Preciseringar angående regenerering av fälten läggs till. Växelbruk ska tillämpas och tiden i träda läggs till (lika lång som den tid jordgubbar odlas på fältet). Bearbetningen av jorden regleras numera av gruppen som kan förse aktörerna med en förteckning över tillåtna produkter.

”För att undvika problem med jordtrötthet eller monokultur till följd av föregående odlingar kan regenerering av fälten göras före varje nyplantering på något av följande sätt:

| — | Växelbruk. I sådana fall ska den tid då jorden ligger i träda vara minst lika lång som den tid jordgubbar odlats på fältet. |
| --- | --- |

—

Växelbruk. I sådana fall ska den tid då jorden ligger i träda vara minst lika lång som den tid jordgubbar odlats på fältet.

| — | Bearbetning av jorden. Bearbetning av jorden ska i möjligaste mån ske med mjuka desinfektionsmetoder (särskilt ångbehandling). Vid bearbetning av jorden ska de produkter som används finnas med på gruppens förteckning över produkter.” |
| --- | --- |

—

Bearbetning av jorden. Bearbetning av jorden ska i möjligaste mån ske med mjuka desinfektionsmetoder (särskilt ångbehandling). Vid bearbetning av jorden ska de produkter som används finnas med på gruppens förteckning över produkter.”

Gödning – bevattning – växtskydd

Gödning – bevattning – växtskydd

Bestämmelser om omfattningen av den jordanalys som ska göras för varje nytt fält som ska användas till jordgubbsodling läggs till. Analysen ska därefter ligga till grund för en plan för jordförbättring och gödning innan varje nyplantering av jordgubbsfält.

Bestämmelsen har följande lydelse:

”Före varje plantering ska odlarna upprätta eller låta en av gruppens delegerade tekniker upprätta en allmän plan för jordförbättring och gödning.

Planen upprättas på grundval av en fullständig jordanalys (bördighetsanalys) som ska göras för varje nytt fält som ska användas till jordgubbsodling. Analysen ska visa halterna assimilerbar fosforanhydrid (P2O5), kaliumoxid (K2O), magnesiumoxid (MgO) och kalk (CaO) som finns i jorden, samt pH-värde.”

En bestämmelse om bevattning med hjälp av punktbevattningssystem läggs till med beaktande av jordens beskaffenhet och kompletterar de befintliga bestämmelserna i produktspecifikationen som föreskriver att bevattningen ska vara noga kontrollerad för att motsvara plantornas behov.

”Bevattning ska ske med ett system för punktbevattning.”

Bestämmelserna om växtskydd har inte ändrats, utan kvarstår som tidigare.

Växtmaterial

Växtmaterial

De delar som gällde sorter i avsnittet om produktbeskrivning har flyttats till denna del av produktspecifikationen utan ändringar. De beskriver framställningsmetoden och inte produkten.

”Jordgubbar med beteckningen ’Fraise du Périgord’ produceras med

| — | certifierade plantor, |
| --- | --- |

—

certifierade plantor,

| — | sorter som finns med i gruppens förteckning över utvalda sorter. |
| --- | --- |

—

sorter som finns med i gruppens förteckning över utvalda sorter.

Sorterna väljs ut av kommittén för sorturval (Commission Interprofessionnelle d’Agrément des variétés) enligt följande kriterier som bedöms vid odlarnas provning av den nya sorten:”

Commission Interprofessionnelle d’Agrément des variétés

Avsnittet kompletteras med kriterierna för sorturval som upprepar både beskrivningen av produkten ”Fraise du Périgord” och bedömningskriterierna:

| ”— | Utseende: Färg, form, glans, storlek. |
| --- | --- |

”—

Utseende: Färg, form, glans, storlek.

| — | Sockerhalt: Minst 6–6,5 brixgrader, beroende på sort. |
| --- | --- |

—

Sockerhalt: Minst 6–6,5 brixgrader, beroende på sort.

| — | Lagringsduglighet. |
| --- | --- |

—

Lagringsduglighet.

| — | Smakegenskaper.” |
| --- | --- |

—

Smakegenskaper.”

Ytterligare preciseringar angående arbetet i kommittén för sorturval har också lagts till.

”Denna kommitté, som består av sju personer som representerar en majoritet av odlarna och transportföretagen, sammanträder minst en gång om året för att fastställa vilka ändringar som bör göras i förteckningen över utvalda sorter – införande av nya sorter eller borttagande av sorter i förteckningen. Beslut fattas med en majoritet bland de närvarande ledamöterna.”

Sortförteckningen tas bort från produktspecifikationen (produktbeskrivning) eftersom den bara hade ett vägledande värde vid en viss tidpunkt. I produktspecifikationen angavs dessutom redan möjligheten att förteckningen kunde ändras. Det läggs till att aktörerna, kontrollorganet och INAO ska informeras om alla ändringar av förteckningen innan nästa planteringssäsong inleds.

”Gruppen ska informera aktörerna, kontrollorganet och INAO om alla ändringar av förteckningen innan nästa planteringssäsong inleds.”

Liksom i avsnittet ”Produktbeskrivning” anges uttryckligen att odlingen sker på friland, vilket bara var underförstått i den gällande produktspecifikationen, och bestämmelsen kompletteras med kravet på att odla på upphöjda bäddar. Datum för utplacering av skydd läggs till. I produktspecifikationen anges sålunda:

”Odlingen sker på friland under skydd som placeras ut senast under blomningen.

Jordgubbarna odlas på upphöjda bäddar för att förstärka markens dränerande egenskaper.”

Denna praxis preciseras då den är en del av yrkeskunskaperna hos de odlare som bidrar till kvaliteten hos produkten ”Fraise du Périgord”.

Planteringstätheten förblir oförändrad (≤ 6 plantor per m2 under skydd).

2

Skörd

Skörd

Följande läggs till: ”Detta steg innefattar plockning, packning i försäljningsenheter och transport till anläggningen.” Produktspecifikationen kompletteras för att precisera att jordgubbarna plockas för hand i enlighet med avsnittet om samband och att plockarnas yrkeskunskaper när det gäller skörden är väsentliga för produktens kvalitet. Jordgubbarna plockas för hand direkt i försäljningsenheterna med största möjliga omsorg om bärens utseende och kvalitet. Plockarnas arbete poängsätts i bedömningsbetyget.

Produktspecifikationen ändras så att ”kartong” ersätts med ”försäljningsenhet” och angivelsen om 250 eller 500 gram stryks, då den begränsade saluföringen i för hög grad. I produktspecifikationen anges inte olika typer av försäljningsenheter, men en maximivikt (10 kilo) per förpackning anges för att undvika att bären krossas.

I produktspecifikationen anges sålunda följande:

”Jordgubbarna plockas för hand direkt i försäljningsenheterna, upp till en nettovikt av tio kilo. För att undvika att bären krossas får de ligga i högst tre lager.

En försäljningsenhet får endast innehålla jordgubbar av samma sort och kategori.”

Vidare läggs även till regler om temperatur vid skörden, eftersom jordgubbarna av kvalitetsskäl och med hänsyn till arbetsförhållandena för jordgubbsplockarna inte bör skördas när det är för varmt. I produktspecifikationen anges därför följande:

”Ingen plockning ska ske om utomhustemperaturen är högre än 28 °C före den 15 juni och 30 °C efter den 15 juni, om inte skydden är temperaturreglerade.”

Vidare läggs till att ”tidsperioden mellan skörd och leverans till anläggningen får vara högst en halv dag” för att undvika försämring av produkten.

I överensstämmelse med det beskrivande avsnittet läggs slutligen till att de jordgubbar som plockas ska ha uppnått en jämn färg som är kännetecknande för sorten.

Ankomst – utsändning

Ankomst – utsändning

De delar som gällde bedömning av jordgubbar i avsnittet om produktbeskrivning har flyttats till denna del av produktspecifikationen.

I den nya lydelsen görs åtskillnad mellan kontrollen av sockerhalt och bedömning eftersom detta i praktiken utförs i två separata steg. Endast de jordgubbspartier som har en godkänd sockerhalt går vidare till bedömning för att kunna omfattas av den skyddade geografiska beteckningen.

”Sockerhalten mäts i varje parti jordgubbar för att kontrollera att bären har minst den sockerhalt som anges i en tabell över minsta sockerhalt för varje sort och period.

Tabellen uppdateras vid varje ändring av förteckningen över tillåtna sorter. Gruppen ska informera aktörerna, kontrollorganet och INAO om dessa ändringar.

De partier jordgubbar som vid analysen visar sig ha en godkänd sockerhalt går vidare till bedömning.”

I produktspecifikationen hänvisas till en tabell över minsta sockerhalt per sort och period, som uppdateras vid varje ändring av förteckningen över godkända sorter. Aktörerna, kontrollorganet och INAO ska informeras om dessa ändringar.

Bestämmelserna om bedömningen har preciserats för att klargöra att inget av kriterierna i bedömningsschemat får ha betyget 0, -1 eller -2. Följande text ska därför läggas till:

”Partiet jordgubbar ska ha minst 9 av 15 poäng för att kunna omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ’Fraise du Périgord’, och inget betyg får vara 0, -1 eller -2.”

Bedömningskriterierna färg, fasthet, storlek, glans, utseende och form anges. Texten ”tillräckligt god kvalitet (avsaknad av mögel, tecken på sjukdom, omogna eller övermogna bär, allvarligt deformerade bär, bär som är matta, mjuka eller mindre än normen, missfärgade kartonger)” stryks. Den ersätts med uttrycket ”gott hygieniskt skick” för den delen som gäller sjukdom, mögel och missfärgade kartonger. Kontrollen av sockerhalt och färg täcker omogna eller övermogna bär, kontrollen av form täcker deformerade bär, kontroll av glansen täcker matta bär och kontroll av storlek täcker bär som är för små. Uttrycket ”fuktighet på ytan” läggs till för att komplettera kriteriet ”torra eller fuktiga bär”.

Efter ankomst och bedömning kyls jordgubbarna. I förslaget till produktspecifikation anges villkor för nedkylningen för att bevara jordgubbarnas kvalitet. Följande läggs till:

”För att skydda jordgubbarna från termisk stress som skulle kunna skada kvaliteten, ska nedkylningen anpassas till deras temperatur vid ankomsten till kylanläggningen.

Om jordgubbarnas temperatur vid ankomsten överstiger 20 °C är det därför förbjudet att placera dem i en dynamisk ventilerad kylmodul på mellan +2 °C och +4 °C. I sådana fall ska bären mellanlagras antingen i ett statiskt kylrum där den reglerade temperaturen är +6 °C, eller i ett kylrum med mekanisk ventilation där temperaturen är mellan 10 och 12 °C för att de ska svalna långsamt och i jämn takt.”

Den maximala tiden för lagring av jordgubbar efter ankomsten (48 timmar) och jordgubbarnas temperatur vid avsändandet (mellan 6 och 12 °C) kvarstår utan ändring.

Lastbilarnas temperatur ersätts av ett krav på transportsätt: ”Transport ska ske under kylning.” Temperaturkontroller visade sig nämligen olämpliga eftersom lastbilarnas lastluckor var öppna under lastningen.

Rekommendationer angående saluföringen stryks.

Djupfrysning

Djupfrysning

Huvudsyftet med begäran om ändring av den skyddade geografiska beteckningen är att få med djupfrysning av jordgubbar för att kunna skapa ett mervärde hos de frysta bären som används av livsmedelsindustrin, där man vill kunna framhålla ursprunget på de jordgubbar som används.

Djupfrysningen ändrar inte jordgubbarnas organoleptiska egenskaper och utseende, vilket utgör de särskilda egenskaper som krävs för den skyddade geografiska beteckningen. Den ska äga rum inom högst 72 timmar efter ankomsten till anläggningen. Försök som utförts av gruppen har visat att nedfrysningen inte påverkar de organoleptiska egenskaperna (sockerhalt, jämn mognad osv.) och inte leder till att jordgubbarna klumpas ihop på ett sätt som skadar produktens utseende (färg, storlek osv.). Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” förblir friska, välformade, glansiga och rena.

Följande bestämmelser läggs till i produktspecifikationen:

”Jordgubbar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen och som ska djupfrysas, ska frysas inom högst 72 timmar efter ankomsten till anläggningen. De ska förvaras kallt under denna tid.

Jordgubbarna djupfryses antingen direkt i det skick de skördas, eller som lösfrysta på en frysmatta. I det senare fallet förpackas bären efter nedfrysningen.

Minsta hållbarhetstid för djupfrysta jordgubbar är två år.”

5.5   Samband

Samband

Detta avsnitt har delats upp i tre delar för att skilja mellan specifika uppgifter om det geografiska området, produktens särskilda egenskaper och orsakssambandet. Det rör sig om textändringar och preciseringar som inte ändrar något i grunden.

Avsnittet ”Samband” i det sammanfattande dokumentet uppdateras enligt samma förutsättningar, vilket innebär att avsnittet ”Samband” i det sammanfattande dokumentet ändras och kompletteras.

I de specifika uppgifterna om det geografiska området beskrivs departementet Dordognes läge och dess jord- och klimatförhållanden beskrivs mer i detalj. Jordgubbsodlingens utveckling i området beskrivs därefter ur en historisk synvinkel där odlarnas yrkeskunskaper framhålls. Bland annat understryks odlingen på friland (upphöjda bäddar, skydd) och skörden (plockning för hand direkt i förpackningsenheterna).

Bland produktens särskilda egenskaper framhålls de kriterier som beskriver jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” och de egenskaper som utmärker produkten. Jordgubbarna med beteckningen ”Fraise du Périgord” utmärker sig genom att de odlas på friland, eftersom hydroponisk odling blir allt vanligare i Europa, och de skiljer sig från standardjordgubbar genom skördemetoder och presentation. Jordgubbarna ska ha uppnått en homogen färg i den nyans som är kännetecknande för den utvalda sorten för att plockas fullmogna.

Orsakssambandet grundas på produktens kvalitet och anseende och skapar en länk mellan jordens beskaffenhet, odlingsmetoderna, skördemetoderna och kvaliteten hos ”Fraise du Périgord”.

5.6   Märkning

Märkning

Avsnittet ”Märkning” i den gällande produktspecifikationen och sammanfattningen ändras.

Kravet på att märka förpackningarna med certifierade egenskaper tas bort på grund av utvecklingen av gällande nationella regelverk.

Ett krav läggs till på att varje försäljningsenhet avsedd för försäljning till konsument ska ha ett nummer som medger identifiering av producenten.

Det blir också obligatoriskt att anbringa gruppens logotyp.

Märkningen av djupfrysta jordgubbar ska följa samma regler och dessutom omfatta ett minsta hållbarhetsdatum.

5.7   Annat

Annat

Innehåll

Innehåll

Produktspecifikationens innehållsförteckning tas bort.

Behörig myndighet i medlemsstaten

Kontaktuppgifterna till Institut national de la qualité et de l’origine (INAO) läggs till som medlemsstatens behöriga myndighet i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012.

Institut national de la qualité et de l’origine

Ansökande grupp

Ansökande grupp

Gruppens kontaktuppgifter uppdateras. Den beskrivande delen utgår.

Produkttyp

Produkttyp

Hänvisningen till produktklassen har ändrats för att vara förenlig med bilaga XI till genomförandeförordningen (EU) nr 668/2014.

Förpackning

Förpackning

Skyldigheten att förpacka produkten i det geografiska området anges redan tydligt i den gällande produktspecifikationen. Den gäller bara färska jordgubbar, men utökas till att gälla även djupfrysta bär. Jordgubbarna djupfryses antingen direkt i det skick de skördas, eller som lösfrysta på en frysmatta. I det senare fallet förpackas bären efter nedfrysningen.

Produktspecifikationen kompletteras med den motivering som krävs och följande stycke läggs till:

”Jordgubbar med beteckningen ’Fraise du Périgord’ som ska säljas färska förpackas inom det fastställda geografiska området. Jordgubbarna läggs redan vid plockningen i sina försäljningsenheter eftersom det är en mycket ömtålig produkt och man bör undvika all onödig hantering som skulle kunna skada kvaliteten och hållbarheten. Att förpackningen sker i det geografiska området underlättar dessutom spårning och kontroll av produkterna.

Jordgubbarna får djupfrysas och förpackas utanför det geografiska området.”

Kontrollorgan

Kontrollorgan

Med tillämpning av gällande nationella krav som syftar till att harmonisera utformningen av produktspecifikationer, stryks certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter. Under denna rubrik anges hädanefter kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike, nämligen Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter finns på INAO:s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Institut national de l’origine et de la qualité

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

Nationella krav

Nationella krav

På grund av ändringar i den nationella lagstiftningen presenteras avsnittet ”Nationella krav” i form av en tabell med de viktigaste kontrollpunkterna och bedömningsmetod.

Uppdatering av det sammanfattande dokumentet

Punkterna 4.4 (Ursprungsbevis), 4.5 (Produktionsmetod) och 4.7 (Kontrollorgan) stryks från det sammanfattande dokumentet. De ingår inte längre i den mall som föreskrivs i förordning (EU) nr 668/2014.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”FRAISE DU PÉRIGORD”

”FRAISE DU PÉRIGORD”

EU-nr: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017

EU-nr: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017

SUB () SGB (X)

SUB () SGB (X)

1.   Namn

Namn

”Fraise du Périgord”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, obearbetade eller bearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” odlas på friland och plockas fullmogna. Sorterna som används är utvalda för sina smakegenskaper. En försäljningsenhet innehåller endast jordgubbar av samma sort.

”Fraise du Périgord” är friska, välformade, glansiga och rena. De har en lägsta sockerhalt (uttryckt i brixgrader) som fastställs beroende på skördeperiod och sort. De ska ha en jämn färg, storlek och mognadsgrad. De säljs i kategorierna extra eller I.

Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” säljs färska eller djupfrysta.

Färska jordgubbar ska vara försedda med en färsk och grön fluga. De ska presenteras i gott skick, oavsett vilken typ av förpackning som används.

Djupfrysta bär ska vara hela eller delade, snoppade eller osnoppade.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Jordgubbarna ska produceras inom det geografiska området. Detta innefattar de olika stegen plantering, skörd och klassificering.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” som ska säljas färska förpackas och lagras inom det fastställda geografiska området innan de transporteras vidare. Jordgubbarna läggs redan vid plockningen i sina försäljningsenheter eftersom det är en mycket ömtålig produkt och man bör undvika all onödig hantering som skulle kunna skada kvaliteten och hållbarheten. Att förpackningen sker i det geografiska området underlättar dessutom spårning och kontroll av produkterna.

Jordgubbarna plockas för hand direkt i försäljningsenheterna, upp till en nettovikt av tio kilo. För att undvika att bären krossas får de ligga i högst tre lager.

En försäljningsenhet innehåller endast jordgubbar av samma sort och kategori.

Jordgubbarna förvaras därefter kallt under högst 48 timmar innan de transporteras vidare och saluförs till konsument. För att skydda jordgubbarna från termisk stress som skulle kunna skada kvaliteten, ska nedkylningen anpassas till deras temperatur vid ankomsten till kylanläggningen.

Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” får frysas in utanför det geografiska området.

Frysta bär får förpackas utanför det geografiska området.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska produktens registrerade namn och Europeiska unionens symbol för skyddad geografisk beteckning anges i samma synfält på etiketten.

Följande uppgifter ska anges på etiketterna på försäljningsenheterna:

| — | Namnet på den skyddade geografiska beteckningen: ”Fraise du Périgord”. |
| --- | --- |

—

Namnet på den skyddade geografiska beteckningen: ”Fraise du Périgord”.

| — | Uttrycket ”Certifié par:” följt av namnet på certifieringsorganet. |
| --- | --- |

—

Uttrycket ”Certifié par:” följt av namnet på certifieringsorganet.

Varje försäljningsenhet avsedd för försäljning till konsument ska ha ett nummer som medger identifiering av odlaren.

För jordgubbar som säljs färska ska varje försluten försäljningsenhet (med lock eller plastfilm) vara försedd med den logotyp som visas nedan, som fastställts av gruppen och som ställs till förfogande för alla aktörer. För icke förslutna försäljningsenheter avsedda för försäljning till konsument som packas i lådor ska logotypen finnas på försäljningsenheten eller på lådan.

Image 7

Märkningen av djupfrysta jordgubbar ska innehålla samma information som märkningen av den färska produkten, plus förvaringstemperatur och minsta hållbarhetstid.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för odling av jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” omfattar en stor del av departementet Dordogne och några angränsande kommuner i departementet Lot:

Departementet Dordogne:

Departementet Dordogne:

Kantonerna Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle och Vallée de l’Homme.

Kommunerna Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La)Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La)Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (den del som motsvarade den delegerade kommunen Saint-Julien-de-Bourdeilles den 1 januari 2016), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La)Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le)Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La)Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La)Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La)Jemaye, (Le)Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac och Villetoureix.

Departementet Lot:

Departementet Lot:

Kommunerna Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac och Saint-Cirq-Madelon.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om området

Specifika uppgifter om området

Det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Fraise du Périgord” motsvarar det historiska jordgubbsodlingsdistriktet i Périgord, där jordgubbsfält har anlagts på mark som är särskilt väl lämpad för denna gröda.

Det geografiska området för odling av jordgubbar med den skyddade geografiska beteckningen ”Fraise du Périgord” omfattar i stort sett de centrala och syd-sydöstra delarna av departementet Dordogne, samt en liten del av departementet Lot som angränsar till sydöstra Dordogne.

Produktionsområdets jord- och klimatförhållanden präglas av den kuperade terrängen i väster, med brantare höjdskillnader i öster där det också finns mycket skog. Regionen kännetecknas av sina skogsområden i nära anslutning till de odlade fälten, som ofta ligger på avverkade jordlotter på sluttningar med god exponering.

Périgords närhet till havet ger ett mildrat kustklimat i hela regionen. Medeltemperaturen är omkring 12 °C, utan stora temperaturskillnader över året. Nederbörden är ganska riklig, omkring 800–900 mm årligen.

Jordgubbar odlades i Dordogne redan i slutet av 1800-talet, men då i mycket begränsad omfattning. Det var efter andra världskrigets slut som jordgubbsodlingen tog fart på de lätta, sandiga och sura jordarna på sluttningarna kring Eglise-Neuve de Vergt.

Under 1960-talet insåg odlarna att planteringarna måste förnyas, då kvaliteten försämrades ganska snabbt på grund av utarmning av jorden. För att få tillgång till nya fält började de röja mark bland kastanjeträden och lade märke till att de humusrika jordarna passade utmärkt för jordgubbsodling – år 1960 uppgick produktionen till 1 000 ton. År 1988 bildades branschorganisationen Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP), som omfattar odlare, kooperativ, frukt- och grönsaksmarknaden i Vergt och privata speditörer.

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord

Jordgubbsodlingens långa historia och etableringen av specifika branschrelaterade strukturer har gjort att man utvecklat gemensamma metoder på grundval av yrkeskunskaperna hos de som odlar jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord”, i fråga om val av odlingsfält (jordens beskaffenhet) och sorter (smakvarianter), odlingsmetoder (upphöjda bäddar, skydd) och skörd (plockning för hand direkt i försäljningsenheterna). Produktionsmetoderna gör att man erhåller bär av hög kvalitet, som lagras innan avsändandet med omsorg och hänsyn till produktens ömtålighet.

Produktens särskilda egenskaper

Produktens särskilda egenskaper

Jordgubbarna med beteckningen ”Fraise du Périgord” utmärker sig genom att de odlas på friland, eftersom hydroponisk odling blir allt vanligare i Europa, och de skiljer sig från standardjordgubbar genom skördemetoder och presentation. Jordgubbarna ska ha uppnått en homogen färg i den nyans som är kännetecknande för den utvalda sorten för att plockas fullmogna.

Bären plockas för hand direkt i försäljningsenheten med största omsorg om produktens presentation. De är friska, välformade och glansiga. De jämnstora jordgubbarna placeras varsamt i förpackningen i högst tre lager för att undvika att bären krossas i de större förpackningarna. Bären i en förpackning ska ha samma färg, storlek och mognad.

Orsakssamband

Orsakssamband

Orsakssambandet grundas på kvaliteten hos jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” och deras goda anseende.

Jord- och klimatförhållandena i området lämpas sig väl för produktion av ”Fraise du Périgord”. Jordgubbarna odlas vanligtvis på sluttningar, ofta på mark som nyligen avverkats, dvs. där jorden är ”ny”, och med god solexponering för en optimal mognad. Odlingsmarken väljs ut på grundval av jordens beskaffenhet – det ska vara övervägande sandjord, välfiltrerande med ett lätt surt pH-värde och utan aktiv kalk. Jordgubbarna odlas på upphöjda bäddar för att förstärka markens dränerande egenskaper och för att förhindra att plantorna kvävs. Gödning och punktbevattning med beaktande av jordens beskaffenhet hanteras med stor yrkesskicklighet för att uppfylla plantornas behov.

I Périgord gynnas jordgubbsodlingen av milda temperaturer utan stora temperaturväxlingar, vilken ger en jämn tillväxt och mognad av bären. Odlingen sker på friland under skydd som monteras senast vid blomningen, vilket gör att konsumenterna kan hitta jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” i affärerna under minst sex månader, från april till oktober. Den långa produktionsperioden gör det också möjligt att behålla plockarna, vilkas kompetens i samband med skörden är nödvändig för produktens kvalitet. De färska jordgubbarna plockas nämligen för hand direkt i försäljningsenheterna med största möjliga omsorg om jordgubbarnas utseende, form och kvalitet. Odlingen av jordgubbar under skydd gör det möjligt att skydda bären mot vädrets makter (blåst, regn, hagel), att hålla dem rena och glansiga och ge dem en varmare miljö, vilket gör att de kan mogna tidigare så att odlingssäsongen förlängs. Det gör också att jordgubbarna skyddas mot alltför hög värme som kan påverka bären negativt. I sådana fall måste odlaren plocka bären under de svalare perioderna och skydda dem från värme efterhand som de plockas. Särskild omsorg läggs vid temperatur under skörd och lagring. Jordgubbarna får därefter djupfrysas, inom en tidsfrist som medger att deras egenskaper bevaras.

Jordgubbar med beteckningen ”Fraise du Périgord” har ett anseende som kan styrkas av att de länge betingat ett högre pris än andra. De har sålts på olika marknadsplatser, vilket framgår av en marknadsrapport i en tidning från den 31 maj 1974 – i partihallen i Rungis såldes jordgubbar från Périgord för mellan 3,50 och 4,80 franc per kilo, medan jordgubbar från Lot-et-Garonne såldes för mellan 2,80 och 3,80 franc.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/51

---

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

(2020/C 170/09)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”SOLTVADKERTI”

PDO-HU-02171

Datum för ansökan: 28 april 2016

1.   Namn som ska registreras

Soltvadkerti

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Mousserande vin |
| --- | --- |

4.

Mousserande vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vitt vin

Ett blekgrönt eller grönskiftande gult vin med en diskret arom av druvblom och en mycket lång syrlig och bitter eftersmak.

| * | De gränsvärden som fastställs i EU-lagstiftningen gäller för den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 g/l, uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

5,5 g/l, uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin från lätt torkade druvor

Ett gyllengult vin med en komplex arom, en hög naturlig sockerhalt och en fyllig, oljig konsistens. Vinet har en komplex smak och en arom som påminner om honung och mogna eller torkade frukter.

| * | De gränsvärden som fastställs i EU-lagstiftningen gäller för den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 g/l, uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

5,5 g/l, uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Mousserande vin

Ett friskt, lätt och luftigt mousserande vin med medelhög intensitet och lång eftersmak. Vinet har en blekgrön eller blek gröngulaktig färg och en diskret blomdoft, en kompakt, livlig, krispig, syrlig och karakteristisk fruktsmak och en arom som är kännetecknande för druvsorten ezerjó.

| * | De gränsvärden som fastställs i EU-lagstiftningen gäller för den högsta totala halten av svaveldioxid. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 g/l, uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10

Lägsta totala syrahalt

5,5 g/l, uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Grundläggande oenologiska metoder

Vitt vin och vin från lätt torkade druvor

Relevanta restriktioner för vinframställning

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

| — | Musten måste genomgå en kontrollerad jäsning vid högst 18 °C. |
| --- | --- |

—

Musten måste genomgå en kontrollerad jäsning vid högst 18 °C.

Mousserande vin

Relevanta restriktioner för vinframställning

| — | Jäsning på flaska eller i behållare. |
| --- | --- |

—

Jäsning på flaska eller i behållare.

| — | En andra jäsning i minst tre månader. |
| --- | --- |

—

En andra jäsning i minst tre månader.

| — | Fortsatt mognadslagring i behållare i minst sex månader. |
| --- | --- |

—

Fortsatt mognadslagring i behållare i minst sex månader.

| — | Mognadslagring på flaska i minst tre månader. |
| --- | --- |

—

Mognadslagring på flaska i minst tre månader.

Odlingsmetoder, avstånd och knoppar

Odlingsmetoder

Följande beskärningsmetoder är tillåtna:

| — | Kronbeskärning. |
| --- | --- |

—

Kronbeskärning.

| — | Låg, medelhög och hög cordonbeskärning. |
| --- | --- |

—

Låg, medelhög och hög cordonbeskärning.

Planteringstätheten måste vara minst 4 000 vinstockar/ha, medan avståndet mellan vinstockarna måste vara minst 0,8 m. Andelen vinstockar som saknas får tillsammans med andelen främmande vinstockar i en vinodling inte överstiga 10 % av antalet vinstockar vid tidpunkten för planteringen.

Fastställande av datum för skörden

Odlingsmetoder

Soltvadkerts vinförbund fastställer startdatumet för skörden på grundval av en provskörd som genomförs en gång i veckan från och med den 1 augusti. Produkter som tillverkas av druvor som har skördats före det startdatum för skörden som vinförbundet fastställt får inte saluföras med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Soltvadkerti”. Datumet för skörden offentliggörs i form av ett meddelande från vinförbundet.

Minsta sockerhalt och potentiell alkoholhalt i druvorna

Relevanta restriktioner för vinframställning

Druvornas lägsta naturliga sockerhalt mätt i ungersk mustvikt (vid 17,5 °C) är 17,0 för vita viner, 20,0 för vita viner från lätt torkade druvor och 16,0 för mousserande viner.

Druvornas lägsta potentiella alkoholhalt (volymprocent, vid 20 °C) är 10,6 för vita viner, 12,83 för vita viner från lätt torkade druvor och 9,87 för mousserande viner.

b)   Högsta avkastning

Vin och mousserande vin

70 hektoliter per hektar

Druvavkastning

10 000 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Områden inom kommunen Soltvadkerts administrativa gränser som i vinodlingsregistret klassificeras som tillhörande klass I och II.

7.   Huvudsakliga druvsorter

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

8.   Beskrivning av samband

Naturliga faktorer (vin och mousserande vin)

Produktionsområdet, som ligger mellan floderna Donau och Tisza, skiljer sig från det omgivande området. Miljön i området har främst låglandskaraktär. Större delen ligger mellan 110 och 120 m över havet. Marken är plan, med höjdskillnader på högst 10–15 m.

Kännetecknande för området är alluviala sandlager med underliggande ängsjord och en del mindre områden med kalkhaltig lössjord. Sandjordarna värms vanligen upp snabbt, på grund av att deras ljusa färger reflekterar solljuset bättre, vilket hjälper druvorna att mogna. Eftersom jordarna innehåller över 75 % kvarts är de immuna mot phylloxera. Mineralhalten i de underliggande jordlagrens näringskapacitet har en positiv inverkan på druvornas kvalitet.

Produktionsområdet har inlandsklimat som framför allt kännetecknas av varma somrar och kalla vintrar. Genomsnittstemperaturen är omkring 10–11 °C. Det genomsnittliga antalet soltimmar är 2 100 timmar per år. Den genomsnittliga årsnederbörden är 500–550 mm, vilket till stor del tillgodoser druvornas behov, om än med en ojämn fördelning över året. Sjön Soltvadkert har en positiv inverkan på klimatet i produktionsområdet.

Mänskliga faktorer (vin)

Odlingen av druvor för att tillverka Soltvadkerti-viner går tillbaka till 1700-talet. Genom ihärdigt och hårt arbete förvandlade lokalinvånarna de soliga och vindpinade sanddynerna till ett bördigt produktionsområde. Flit och kunskap gick i arv, och skapade blomstrande frukt- och druvodlingar.

Tack vare miljöförhållandena, de druvsorter som odlades och lokalinvånarnas sakkunskap har produktionen av Soltvadkerti-viner ökat avsevärt. Lokalinvånarna och vinproducenterna ser till att vinodlingen och traditionerna lever vidare och att vinernas goda rykte bevaras. Det är främst familjeföretag i området som håller igång vinodlingen. Att begränsa produktionen och fastställa ett skördedatum har varit avgörande för att utveckla vinodlingen. Vintillverkningen grundar sig på reduktiva metoder, som ytterligare stöds av lagring på fat.

Ezerjó är en historisk, ungersk, grön druvsort som är viktig i området Soltvadkert i vinregionen Kunság. Det unika med denna sort är att den kan användas till att tillverka vin från sen skörd, vin från lätt torkade druvor eller mousserande vin.

Beskrivning och fastställande av orsakssamband (vin)

| — | Produktionsområdet har en betydande inverkan på vinet, vilket tar sig uttryck på följande sätt: |
| --- | --- |

—

Produktionsområdet har en betydande inverkan på vinet, vilket tar sig uttryck på följande sätt:

| — | Den kalkhaltiga jorden har en positiv inverkan på syran i druvorna. |
| --- | --- |

—

Den kalkhaltiga jorden har en positiv inverkan på syran i druvorna.

| — | De underliggande jordlagrens mineralhalt framhäver vinets starka egenskaper. |
| --- | --- |

—

De underliggande jordlagrens mineralhalt framhäver vinets starka egenskaper.

| — | Den uppmätta värmesumman under odlingssäsongen och den positiva effekten av antalet soltimmar hjälper druvorna att mogna och sockerhalten att utvecklas, och skapar en balans mellan syra och alkohol som ger upphov till harmoniska viner. |
| --- | --- |

—

Den uppmätta värmesumman under odlingssäsongen och den positiva effekten av antalet soltimmar hjälper druvorna att mogna och sockerhalten att utvecklas, och skapar en balans mellan syra och alkohol som ger upphov till harmoniska viner.

| — | Temperaturen i sjön Soltvadkert har en balanserande effekt som reglerar tillgången till grundvatten och skapar en gynnsam fuktighet. Grundvattennivån ligger nära ytan, så vattnet kan lätt sugas upp av vinstockarna. Antalet soltimmar och tillgången till grundvatten bidrar till att druvorna mognar samtidigt, och kvaliteten i vinodlingen är därför fortsatt stabil. Årgångsvinernas betydelse minskar, eftersom viner av hög kvalitet kan tillverkas nästan varje år av druvor med en jämn kvalitet. |
| --- | --- |

—

Temperaturen i sjön Soltvadkert har en balanserande effekt som reglerar tillgången till grundvatten och skapar en gynnsam fuktighet. Grundvattennivån ligger nära ytan, så vattnet kan lätt sugas upp av vinstockarna. Antalet soltimmar och tillgången till grundvatten bidrar till att druvorna mognar samtidigt, och kvaliteten i vinodlingen är därför fortsatt stabil. Årgångsvinernas betydelse minskar, eftersom viner av hög kvalitet kan tillverkas nästan varje år av druvor med en jämn kvalitet.

| — | Vinodlingsmetoder, som att begränsa produktionen och fastställa ett skördedatum, skapar ett kvalitetsområde, som ytterligare stärks av de lokala producenterna som använder sig av reduktiv vinframställning och lagring på fat. Detta särdrag medför framför allt att de harmoniska vinerna har en specifik syrasammansättning och hög syra, samt en sammetslen smak som är kännetecknande för vinsorten. |
| --- | --- |

—

Vinodlingsmetoder, som att begränsa produktionen och fastställa ett skördedatum, skapar ett kvalitetsområde, som ytterligare stärks av de lokala producenterna som använder sig av reduktiv vinframställning och lagring på fat. Detta särdrag medför framför allt att de harmoniska vinerna har en specifik syrasammansättning och hög syra, samt en sammetslen smak som är kännetecknande för vinsorten.

| — | Sockerhalten i de naturligt skrumpna druvorna är koncentrerad, och vinerna innehåller därför naturligt restsocker och har en fyllig, oljig konsistens. |
| --- | --- |

—

Sockerhalten i de naturligt skrumpna druvorna är koncentrerad, och vinerna innehåller därför naturligt restsocker och har en fyllig, oljig konsistens.

Mänskliga faktorer (mousserande vin)

Druvsorten ezerjós specifika syrasammansättning, höga syra och diskret utmärkande måttliga alkoholhalt gör det idealiskt för framställning av mousserande vin. Den teknik som används för att tillverka mousserande vin av enbart ezerjó utvecklades nyligen på lokala vinanläggningar. Produktens unika karaktär är ett resultat av de druvor som odlas i området och användningen av reduktiva vinframställningsmetoder och traditionell jäsning på flaska och lagring.

Beskrivning och fastställande av orsakssamband (mousserande vin)

| — | Främst tack vare sandjordarnas egenskaper har miljön en betydande inverkan på det mousserande vinet på följande sätt: |
| --- | --- |

—

Främst tack vare sandjordarnas egenskaper har miljön en betydande inverkan på det mousserande vinet på följande sätt:

| — | Den kalkhaltiga jordmånen ger det mousserande vinet en specifik och utsökt sammansättning med tydlig syra. |
| --- | --- |

—

Den kalkhaltiga jordmånen ger det mousserande vinet en specifik och utsökt sammansättning med tydlig syra.

| — | Eftersom druvorna skördas tidigt är syrorna i det mousserande vinet livliga och krispiga. |
| --- | --- |

—

Eftersom druvorna skördas tidigt är syrorna i det mousserande vinet livliga och krispiga.

| — | De underliggande jordlagrens mineralhalt framhäver vinets starka egenskaper. |
| --- | --- |

—

De underliggande jordlagrens mineralhalt framhäver vinets starka egenskaper.

| — | Temperaturen i sjön Soltvadkert har en balanserande effekt som reglerar tillgången till grundvatten och skapar en gynnsam fuktighet. Grundvattennivån ligger nära ytan, så vattnet kan lätt sugas upp av vinstockarna. Antalet soltimmar och tillgången till grundvatten bidrar till att druvorna mognar samtidigt, och kvaliteten i vinodlingen är därför fortsatt stabil. Årgångsvinernas betydelse minskar, eftersom mousserande viner av hög kvalitet kan tillverkas nästan varje år av druvor med en jämn kvalitet. |
| --- | --- |

—

Temperaturen i sjön Soltvadkert har en balanserande effekt som reglerar tillgången till grundvatten och skapar en gynnsam fuktighet. Grundvattennivån ligger nära ytan, så vattnet kan lätt sugas upp av vinstockarna. Antalet soltimmar och tillgången till grundvatten bidrar till att druvorna mognar samtidigt, och kvaliteten i vinodlingen är därför fortsatt stabil. Årgångsvinernas betydelse minskar, eftersom mousserande viner av hög kvalitet kan tillverkas nästan varje år av druvor med en jämn kvalitet.

| — | Den uppmätta värmesumman under odlingssäsongen och den positiva effekten av antalet soltimmar hjälper druvorna att mogna och ger det mousserande vinet dess fruktiga karaktär. |
| --- | --- |

—

Den uppmätta värmesumman under odlingssäsongen och den positiva effekten av antalet soltimmar hjälper druvorna att mogna och ger det mousserande vinet dess fruktiga karaktär.

| — | Genom att vinet bearbetas med snabba, reduktiva metoder bevaras druvsortens friska arom och vinet får sin eleganta färg. Den autolysarom som bildas under framställningen av det mousserande vinet är därför diskret. |
| --- | --- |

—

Genom att vinet bearbetas med snabba, reduktiva metoder bevaras druvsortens friska arom och vinet får sin eleganta färg. Den autolysarom som bildas under framställningen av det mousserande vinet är därför diskret.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Märkningsregler – allmänna märkningsregler

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Ortsnamn som kan användas för att ange mindre geografiska enheter: Csábor, Szarvaskút-dűlő, Kútágas-dűlő. Namnet på en ort får endast användas om 100 % av vinet har framställts av druvor från den orten.

Länk till produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---