# Europos Sąjungos C 232/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 232 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. liepos 14d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 232

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. liepos 14d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 551-oji EESRK plenarinė sesija (nuotolinė sesija), 2020 5 5–2020 5 7 |
| 2020/C 232/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Demografiniai iššūkiai Europos Sąjungoje atsižvelgiant į ekonominę ir vystymosi nelygybę (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymu) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Tvarus mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimas atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymu) | 8 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

551-oji EESRK plenarinė sesija (nuotolinė sesija), 2020 5 5–2020 5 7

2020/C 232/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Demografiniai iššūkiai Europos Sąjungoje atsižvelgiant į ekonominę ir vystymosi nelygybę (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymu)

1

2020/C 232/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Tvarus mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimas atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymu)

8

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 551-oji EESRK plenarinė sesija (nuotolinė sesija), 2020 5 5–2020 5 7 |
| 2020/C 232/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2020) 70 final) | 18 |
| 2020/C 232/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl 2021 m. paramos iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF), iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl 2021 m. išteklių ir jų skirstymo ir iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos dėl 2021 m. išteklių ir taikymo (COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD)) | 29 |
| 2020/C 232/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 (COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)) | 36 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

551-oji EESRK plenarinė sesija (nuotolinė sesija), 2020 5 5–2020 5 7

2020/C 232/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2020) 70 final)

(COM(2020) 70 final)

18

2020/C 232/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl 2021 m. paramos iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF), iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl 2021 m. išteklių ir jų skirstymo ir iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos dėl 2021 m. išteklių ir taikymo (COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD))

(COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD))

29

2020/C 232/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 (COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

36

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

551-oji EESRK plenarinė sesija (nuotolinė sesija), 2020 5 5–2020 5 7

| 14.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Demografiniai iššūkiai Europos Sąjungoje atsižvelgiant į ekonominę ir vystymosi nelygybę

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymu)

(2020/C 232/01)

| Pranešėjas | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Adam ROGALEWSKI |

Pranešėjas

Stéphane BUFFETAUT

Bendrapranešėjis

Adam ROGALEWSKI

| Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymas | 2019 9 10 raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 3 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 5 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 551 – Nuotolinė plenarinė sesija |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 249/0/12 |

Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymas

2019 9 10 raštas

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2020 3 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 5 7

Plenarinė sesija Nr.

551 – Nuotolinė plenarinė sesija

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

249/0/12

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Ši nuomonė buvo parengta prieš prasidedant COVID-19 pandemijai. EESRK pripažįsta, kad COVID-19 krizė turės didelių pasekmių būsimai ES politikai, kuria bus sprendžiamos demografinės problemos ir didėjančios nelygybės tarp valstybių narių klausimas. Todėl Komitetas ragina ES parengti atitinkamas politikos priemones ir skirti platiems užmojams pakankamą finansavimą, kad piliečiai būtų apsaugoti nuo neigiamo pandemijos poveikio ir, svarbiausia, nuo vėliau seksiančios ekonomikos krizės, siekiant sušvelninti neigiamą socialinį poveikį. Tokios politikos priemonės turėtų būti parengtos skubiai ir konsultuojantis su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dėl dabartinės ES demografinės padėties būtina vadovautis holistiniu požiūriu, apimančiu socialinę ir ekonominę politiką, aktyvią darbo rinkos ir sanglaudos politiką, šeimas remiančią politiką ir ypač galimybę derinti asmeninį ir šeimos gyvenimą su profesiniu gyvenimu, specialias vyresnio amžiaus darbuotojams skirtas priemones, vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos politiką, tvarią ir integruojančią imigracijos politiką ir priemones bei politiką, kuria siekiama užkirsti kelią protų nutekėjimui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dar vienas kūdikių bumas mažai tikėtinas, todėl labai svarbu didinti dalyvavimą darbo rinkoje, kad būtų galima susidoroti su Europos demografinės padėties padariniais. Nedarbo, nepakankamo užimtumo ir neaktyvumo lygis daugelyje valstybių narių yra pernelyg aukštas, ypač jaunimo atveju – jaunimo nedarbas yra maždaug dvigubai didesnis už vidutinį nedarbo lygį kiekvienoje valstybėje narėje. ES turi teikti pirmenybę kovai su nedarbu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Demografinis dinamiškumas taip pat susijęs su pasitikėjimu ateitimi, todėl ES reikia stiprios ekonomikos ir tvirtos socialinės politikos. Kitokiu atveju Europos moterys ir vyrai, visų pirma jaunimas, nepasitikės ateitimi ir dėl to atsiradęs socialinis ir ekonominis netikrumas atgrasys juos turėti vaikų. Dėl šios priežasties Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas yra labai svarbus veiksnys gerinant ES demografinę padėtį. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti šio ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą surengus plataus masto konsultacijas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vaikų turėjimas neturi būti kliūtis siekti profesinės karjeros, taip pat neturi tapti nuskurdimo ar perkamosios galios praradimo priežastimi, ypač didelių šeimų atveju. Svarbu išlaikyti arba įgyvendinti stabilią ir aktyvią į šeimą bei žmogų orientuotą darbo rinkos politiką, įskaitant priemones, kuriomis skatinama asmeninio ir šeiminio gyvenimo bei profesinio gyvenimo pusiausvyra (vaiko priežiūros atostogos, vaikų priežiūra ir kitos priežiūros pareigos, nuotolinis darbas, lankstus darbo laikas) ir finansinė bei švietimo parama. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas didesnę skurdo riziką patiriančioms šeimoms – toms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, ir didesnėms šeimoms. Prie kultūrinės aplinkos pritaikyta stabili ir diversifikuota šeimos politika pasiteisino didinant gimstamumo lygį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Daugelis jaunuolių iš tiesų susiduria su mažų garantijų darbo sąlygomis ir stabilių darbo rinkos perspektyvų trūkumu, taip pat sunkumais išsinuomojant ar įsigyjant tinkamą būstą, ypač didmiesčių zonose ir dideliuose miestuose. Dėl to jiems sunku planuoti savo ateitį, tapti nepriklausomais ir kurti šeimą. Šis klausimas turėtų būti labiau sprendžiamas tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vidaus judumas yra viena pagrindinių ES laisvių, stiprinanti Europos konkurencingumą ir suteikianti galimybių jos piliečiams. Kalbant apie judumą Europos Sąjungoje ir protų bei darbo jėgos nutekėjimą dėl vidaus migracijos, geriausias sprendimas būtų valstybių narių aukštynkryptė socialinė ir ekonominė konvergencija, tačiau jai reikia laiko. Europos regioninės plėtros fondas, Sanglaudos fondas ir Europos socialinis fondas turi būti specialiai orientuoti padėti toms ES valstybėms narėms, kurių blogesni ekonominiai rezultatai, plėtoti projektus, kuriais būtų gerinamas jų socialinis ir ekonominis vystymasis, kad jos išliktų arba taptų patrauklios savo gyventojams. Siekiant tarpusavio praturtinimo galima numatyti priemones, kuriomis žmonės būtų skatinami grįžti į savo kilmės šalį. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ekonominė ir socialinė aplinka yra svarbus patrauklumo veiksnys. EESRK mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama investicijoms į veiksmingas viešąsias paslaugas ir į šeimą orientuotoms investicijoms, nes jos deda pagrindą ateičiai. Viešosios investicijos valstybėse narėse galėtų būti padidintos socialiniam tikslui skirtoms viešosioms investicijoms taikant subalansuoto biudžeto taisyklę, siekiant lanksčiau taikyti fiskalines taisykles. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vien imigracija nebūtinai išspręs Europos demografines problemas, tačiau ji gali padėti jas spręsti. Trumpuoju laikotarpiu imigracija gali turėti teigiamos įtakos gyventojų skaičiui ir darbo jėgos augimui, jei kartu bus vykdoma sąžininga ir tvari integracijos politika, padėsianti naujai atvykstantiems asmenims įsitvirtinti ir išvengti integracijos sunkumų. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Dabartinė padėtis

| 2.1. | Populiacijos dydžiui įtakos turi vaisingumas, mirtingumas ir migracija. Nors kiekvienoje šalyje padėtis skiriasi, matome bendrą konvergenciją ES, kurioje mažėja gimstamumo ir mirtingumo rodikliai. Nepaisant tam tikrų skirtumų tarp šalių, gimstamumo rodiklis valstybėse narėse dažnai gerokai ir ilgą laiką būna žemesnis už kartų kaitos ribą. NET atsižvelgiant į pasaulinę mirtingumo ir gimstamumo rodiklių mažėjimo tendenciją (demografinius pokyčius), Europos padėtis šiuo atžvilgiu yra neįprasta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 1950–1989 m. Europoje gyvenančių žmonių skaičius kasmet augo daugiau kaip po 2 mln. Nuo 1990 m. šis skaičius augo mažiau nei 1,5 mln. per metus. Tuo tarpu likusiose pasaulio šalyse demografinio augimo vidurkis buvo akivaizdžiai didesnis nei Europos. Pavyzdžiui, 1950 m. Europoje gyveno 21,7 % pasaulio gyventojų, o 2017 m. jų liko mažiau nei 10 % Jos demografinė svarba niekada nebuvo mažesnė nei dabar (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kalbant apie gimstamumą, 1952–1961 m. Europoje kasmet gimdavo daugiau kaip 12 mln. kūdikių. 2000 m. šis skaičius sumažėjo iki 7,3 mln. Dėl migracijos šis skaičius šiek tiek padidėjo, nes į Europą atvyko palyginti jauni gyventojai ir gimstamumas nedaugelyje ES šalių padidėjo. Šiuo metu gimimų skaičius svyruoja nuo 7 iki 8 mln. per metus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šiuos skaičius reikia vertinti atsižvelgiant į mirtingumą. Mirtingumas tai didėja, tai mažėja: didėja dėl to, kad daugelis kartų sulaukia vyresnio amžiaus; mažėja dėl pagerėjusių sanitarinių ir medicininių sąlygų bei sveikesnio gyvenimo būdo, dėl kurio ilgėja tikėtina gyvenimo trukmė Europoje (78 metai vyrams, 83 metai moterims 28 ES valstybėse narėse). Apskritai, nuo 1992 m. Europoje kasmet miršta 8–8,5 mln. žmonių. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nuo 1994 m. Europoje kasmet mažėja gyventojų skaičius: neigiamą natūralią pusiausvyrą lemia didesnis mirčių nei gimimų skaičius. Toks gyventojų skaičiaus mažėjimas yra būdingas Vokietijai, Bulgarijai, Kroatijai, Ispanijai, Estijai, Suomijai, Graikijai, Vengrijai, Italijai, Latvijai, Lietuvai, Portugalijai, Rumunijai ir Slovėnijai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nepaisant migracijos, kurios pagrindas yra jaunesni nei vietiniai gyventojai asmenys, XXI amžiaus Europoje gyventojai senėja. 65 metų ir vyresnių žmonių dalis bendrame gyventojų skaičiuje padidėjo nuo 12,5 % 1989 m. iki 18,8 % 2019 m. EESRK jau pabrėžė, kad darbingo amžiaus gyventojų aktyvumo lygis yra svarbesnis nei vyresnio amžiaus žmonių priklausomybės santykis, t. y. darbingo amžiaus žmonių ir vyresnių nei 65 metų žmonių santykis. Todėl reikia panaudoti bedarbių ir nepakankamai dirbančių asmenų gebėjimus dirbti. Geresnė imigrantų integracija į darbo rinką ir bedarbių bei mažų garantijų darbą dirbančių asmenų galimybės mokytis yra nepaprastai svarbios sprendžiant demografines problemas, susijusias su ilgaamžiškumu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kai kurios valstybės narės turi spręsti didelio judumo problemą Europos viduje, kai persikeliama į tas valstybes nares, kuriose gyvenimo lygis aukštesnis; ši problema gilina sunkumus, susijusius su tų šalių gyventojų senėjimu, nes dažniausiai išvyksta jaunesnio amžiaus grupės. Tokiose šalyse vyksta darbo jėgos nutekėjimas visais kvalifikacijų lygiais ir, svarbiausia, protų nutekėjimas, kuris kelia joms susirūpinimą; šios valstybės investavo į švietimo ir mokymo sistemas, kurios galiausiai duoda naudą kitoms šalims, galinčioms pasiūlyti geresnes darbo ir socialines sąlygas. 2018 m. 36 % ES mobiliųjų darbuotojų turėjo aukštą išsilavinimo lygį, 40 % – vidutinį ir 23 % – žemesnį išsilavinimo lygį. Tačiau tik 20 % jų dirbo aukštos kvalifikacijos darbą, 60 % – pagal vidutinės kvalifikacijos reikalavimus, o 20 % – žemos kvalifikacijos darbą (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Be to, darbuotojų judėjimas į ekonomiškai stipresnes valstybes nares spartina visuomenės senėjimą ir gyventojų skaičiaus mažėjimą rytinėse valstybėse narėse. Jei šio darbo jėgos judėjimo tempas nesumažės, vyresnių nei 65 metų žmonių skaičius Rytų Europoje bus didesnis nei Vakarų Europos šalyse (3). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Darbuotojų judėjimą iš Rytų Europos šalių į turtingesnes valstybes nares daugiausia lemia darbo užmokesčio, socialinės apsaugos ir socialinių standartų, kurie tebėra daug žemesni nei senosiose valstybėse narėse, skirtumai. Nors iki krizės darbo užmokesčio skirtumai tarp Rytų ir Vakarų Europos mažėjo, po krizės aukštynkryptė darbo užmokesčio konvergencija Rytų Europoje sustojo (4). Kai kuriose rytinėse valstybėse narėse dėl didelės emigracijos trūksta darbo jėgos. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Be to, dėl ekonomikos krizės (5) ir jos pasekmių išaugo migracija iš Pietų į Vakarų Europą. Šiuo atveju prastos darbo rinkos perspektyvos, įskaitant didelį nedarbą, lėmė didesnę visų darbuotojų, neatsižvelgiant į jų kvalifikaciją, migraciją iš Pietų į Vakarų Europą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Migraciją skatina ne tik ekonominiai veiksniai, bet ir teisinės, kultūrinės ir socialinės sąlygos. Pavyzdžiui, kai kurie asmenys išvyksta iš savo šalies į labiau išsivysčiusias gerovės valstybes, kuriose užtikrinama geresnė socialinė apsauga ir sveikatos priežiūra. Kai kurie žmonės taip pat gali būti diskriminuojami dėl religinių įsitikinimų, etninės kilmės ar seksualinės orientacijos, todėl jie emigruoja į valstybes nares, kuriose visuomenė ir teisinė sistema yra palankesnės ir užtikrinančios didesnę apsaugą. Apskritai sunku įvertinti šių judumo veiksmų mastą ir jų poveikį demografiniams klausimams. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK ragina laikytis holistinio požiūrio sprendžiant demografines problemas. Šis požiūris apima ne tik patį gimstamumo rodiklį, bet ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, užimtumą, vyrų ir moterų lygybę, stabilią šeimos politiką, regioninę ir sanglaudos politiką, viešųjų paslaugų ir infrastruktūros kokybę. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Diskusijos demografijos klausimais reiškia, kad kalbama apie vaikus, motinas ir tėvus, o ne tik apie skaičius ir statistiką. Tai žmonės, turintys savo gyvenimo planus, kad ir koks būtų jų šeimos tipas. Europos visuomenės turi teikti paramą ir apsaugą pažeidžiamiausiems, šiuo atveju – vaikui, kurio teisės ir interesai turi būti svarbiausi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK jau pateikė keletą nuomonių demografijos tema. Kai kuriose jų jis nurodė, kad šalių, vykdančių tvirtą šeimos politiką, kurios, be kita ko, nuostatos yra įvairios ir atspindi atitinkamų valstybių narių kultūrą, demografinė padėtis yra geresnė nei šalių, kuriose tokios politikos nėra arba ji yra silpna (6). Kitose nuomonėse Komitetas pabrėžė tvirtos darbo rinkos politikos, pagrįstos aktyviu dalyvavimu darbo rinkoje ir aukštos kokybės užimtumu kaip veiksmingo būdo spręsti demografines problemas, svarbą (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad jau esama politikos priemonių, kurias būtų galima panaudoti demografinėms problemoms spręsti, ypač atsižvelgiant į ekonominę ir vystymosi nelygybę. Europos socialinių teisių ramstis yra svarbi priemonė siekiant aukštynkryptės socialinės ir ekonominės konvergencijos ES, kuri taip pat padės spręsti demografines problemas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad aplinka, kurioje žmonėms užtikrinamas ekonominis ir socialinis stabilumas bei deramas gyvenimo ir darbo lygis ir kurioje svarbų vaidmenį atlieka socialiniai partneriai, yra labai svarbi siekiant užtikrinti teigiamas demografines tendencijas ES. Tai apima daugiau investicijų į socialinę infrastruktūrą, šeimos politiką, kokybiškas viešąsias paslaugas ir aktyvią darbo rinkos politiką. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Išanalizavus demografijos požiūriu veiksmingą politiką tampa akivaizdu, kad joje derinamos įvairios laikui bėgant nekintančios priemonės. Tai svarbu, nes vaikų turėjimo ir šeimos kūrimo projektas iš esmės yra ilgalaikis. Šeimos politikos srityje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas šeimoms, kurioms gresia skurdas, t. y. šeimoms, kurias sudaro tik vienas iš tėvų ir jo vaikai, ir didelėms šeimoms. Svarbu prisiminti, kad antroji skurdo priežastis po nedarbo yra šeimos iširimas, o skurdo rizika didėja didėjant namų ūkyje gyvenančių vaikų skaičiui. EESRK ragina Europos Sąjungoje užtikrinti deramas minimalias pajamas (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pabrėžia esminį viešųjų paslaugų vaidmenį socialinės politikos ir paramos šeimoms srityse. Aukštos kokybės, prieinama ir įperkama priežiūra ir pagalba (vaikams, neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms) yra labai svarbi sprendžiant demografines problemas ir remiant gyventojų skaičiaus augimą. Nepakankamos investicijos į viešąsias paslaugas lėmė darbuotojų ir tinkamos infrastruktūros trūkumą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas vaiko priežiūros paslaugoms ir švietimui, taip pat politikai, skirtai vyresnio amžiaus kartoms. Viena iš sričių, kuriose investicijų trūkumas akivaizdžiausias, yra vyresnio amžiaus žmonių ilgalaikė ir sveikatos priežiūra (9). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK ragina daugiau investuoti į viešąsias paslaugas ir socialinę politiką, kad būtų galima spręsti demografines problemas. Komitetas primena savo poziciją, kad viešosios investicijos valstybėse narėse galėtų būti padidintos socialiniams tikslams skirtoms viešosioms investicijoms taikant subalansuoto biudžeto taisyklę, siekiant lanksčiau taikyti fiskalines taisykles. Esami ir būsimi ES fondai, visų pirma Investicijų planas Europai, turėtų daugiau dėmesio skirti socialinėms investicijoms, paramai šeimai ir lygybės skatinimui bei didinti išlaidas šioms sritims, nes tai padės spręsti demografines problemas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK pabrėžia, kad yra daug ir svarbaus nemokamo darbo, kurį daugiausia atlieka moterys, kurios dėl šeimos solidarumo dažnai prisiima priežiūros ir pagalbos išlaidas, remia šeimas ir kompensuoja viešosios infrastruktūros trūkumą. Šis realus darbas retai pripažįstamas, nors manoma, kad neapmokama priežiūra ir darbas namų ūkyje sudaro atitinkamai 10 ir 39 % bendrojo vidaus produkto pasaulyje (10). Svarbu ir sąžininga pripažinti ir remti savanorių nemokamai dirbančių slaugytojų, paprastai šeimos narių, nusprendusių nedirbti, kad galėtų teikti priežiūrą ir pagalbą sergantiems, neįgaliems ar kitiems priklausomiems šeimos nariams, darbą, be kita ko, pakankamai investuojant į priežiūros infrastruktūrą. Valstybės narės turėtų būti skatinamos pripažinti šio darbo ekonominę, socialinę ir moralinę vertę suteikiant jį dirbantiems asmenims tinkamą statusą ir finansinę paramą, taip pat užtikrinant jų teises į socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kaimo bendruomenėms, kurios senėja greičiau palyginti su visa visuomene. Lemiama gyvenimo kaime tendencija visoje Europoje yra gyventojų skaičiaus mažėjimas, nes jaunimas mokymosi ir darbo tikslais paprastai persikelia į didelius miestus. Norint sustabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą kaimo vietovėse ir mažuose bei vidutinio dydžio provincijų miestuose reikėtų išlaikyti gyvenimo lygį, įskaitant deramo darbo perspektyvas, taip pat investuoti į infrastruktūrą, viešąsias paslaugas ir švietimą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK pabrėžia svarbų pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių vaidmenį aptariant ir plėtojant demografinių problemų sprendimo politiką. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Kokybiško užimtumo, aktyvios darbo rinkos politikos ir politikos, kuria remiama profesinio ir asmeninio bei šeimos gyvenimo pusiausvyra, svarba

| 4.1. | EESRK mano, kad aktyvi darbo rinkos politika, kuria prisidedama prie stabilaus užimtumo ir darbuotojų gerovės kūrimo, yra svarbi ir veiksminga priemonė demografinėms problemoms spręsti. Iš tiesų, didžioji dalis Europos gyventojų pajamų gaunama iš darbo, o nesant naujų darbo vietų, dinamiškos darbo rinkos perspektyvų, saugumo darbo rinkose ir kokybiško darbo sunku sukurti šeimą ir užtikrinti jai deramas gyvenimo sąlygas. Kolektyvinėmis derybomis socialiniai partneriai gali svariai prisidėti prie darbo užmokesčio didinimo ir prie darbo bei socialinių sąlygų gerinimo. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į pranešimą dėl ES demografinių scenarijų (11), kuriame teigiama, kad perspektyviausia ir veiksmingiausia priemonė neigiamiems visuomenės senėjimo padariniams šalinti yra dėmesio sutelkimas ne į didesnius gimstamumo rodiklius ar didesnę migraciją, bet į aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje. Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu būtina labiau subalansuota demografija, kad būtų užtikrinta mūsų socialinių išlaidų ir ekonomikos dinamiškumo pusiausvyra. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kovos su dirbančiųjų skurdu priemonės yra itin svarbios užtikrinant šeimoms deramas gyvenimo sąlygas, o vaikams ir tėvams – deramą gyvenimą. EESRK atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pirmininkės ketinimą kiekvienam Sąjungos darbuotojui užtikrinti teisingą minimalųjį darbo užmokestį (12). Atsižvelgdamas į tai, EESRK parengs tiriamąją nuomonę „Deramas minimalus darbo užmokestis visoje Europoje“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kokybiškos darbo vietos, kurios yra ekonominio stabilumo veiksniai, galimybės mokytis siekiant patobulinti darbuotojų įgūdžius ir kompetenciją bei galimybės suderinti saugias ir lanksčias darbo sąlygas, yra vienas iš būdų remti demografinį augimą. Siekiant pagerinti profesinio ir asmeninio bei privataus ir šeimos gyvenimo pusiausvyrą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas susitarimams dėl darbo ne visą darbo dieną arba lanksčių darbo sąlygų. Viena iš priemonių, padedančių užtikrinti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir apsaugoti šeimos ir asmeninį gyvenimą spartesnio skaitmeninimo laikotarpiu, yra teisė atsijungti, kuri, EESRK nuomone, yra gera praktika (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ankstesnėse nuomonėse (14) EESRK ragino vykdyti aktyvią lyčių lygybės politiką, kad būtų panaikintas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir skatinamos priemonės, padedančios derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą. Tyrimai rodo, kad šeimoms, taip pat Europos ekonomikai ir konkurencingumui, yra naudinga, kad ir vyrai atliktų su priežiūra susijusias užduotis. Didinant moterų dalyvavimą darbo rinkoje būtų galima plėtoti jų potencialą tuo metu, kai ES darbo jėga mažėja, o visuomenė senėja. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jauniems darbuotojams, kurie jau yra arba gali tapti tėvais. Vidutinis ES jaunimo nedarbo lygis tebėra didesnis nei bendras dirbančių gyventojų nedarbo lygis, o jis kai kuriose šalyse gali svyruoti nuo 5 iki 40 % (15) Jaunimas taip pat itin dažnai dirba mažų garantijų darbo sąlygomis (16). Be to, nesant naujų darbo vietų, dinamiškos darbo rinkos perspektyvų, saugumo darbo rinkose ir patiriant sunkumų nuomojant ar įsigyjant būstą jauniems žmonėms sudėtinga planuoti ateitį, tapti nepriklausomais, įsikurti ir kurti šeimą. Jaunimo galimybės gauti kokybišką darbą turėtų būti plėtojamos: tai suteiktų jiems norimą saugumą kuriant šeimą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kita vertus, reikia įgyvendinti vyresnio amžiaus darbuotojų rėmimo darbo rinkoje politiką, kad jie galėtų dirbti iki jų šalyje galiojančio teisėto pensinio amžiaus (17). Tai būtų galima pasiekti gerinant užimtumo galimybes ir darbo sąlygas, siekiant užtikrinti tokį darbą, kuris geriau atitiktų vyresnio amžiaus žmonių poreikius. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kovai su diskriminacija dėl amžiaus darbo rinkoje. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Didelis dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas darbuotojų sveikatai ir saugai, atsižvelgiant į tai, kad dėl senėjimo didėja sveikatos problemų rizika. Todėl labai svarbu organizuoti darbą ir kurti darbo vietas taip, kad būtų galima užkirsti kelią šioms ligoms ir kad daugiau darbuotojų galėtų dirbti iki įprasto pensinio amžiaus (18). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Šeimos politikos svarba siekiant dinamiškos demografijos

| 5.1. | Valstybių narių, kurios vykdo aktyvią šeimos politiką, gimstamumo rodikliai yra didesni nei tų, kurios neturi šeimos politikos arba kuriose ši politika yra silpna. Tokia politika siekiama, kad vaikų, kurie užtikrina Europos ateitį, turėjimas neturėtų neigiamo poveikio gyvenimo lygiui ar karjeros perspektyvoms. Siekiant šio tikslo būtina derinti fiskalines priemones, socialinius teisės aktus, tiesioginę finansinę pagalbą ir veiksmingas bei prieinamas viešąsias paslaugas, įskaitant vaiko priežiūros sistemas. Kai ši politika yra įgyvendinama, ji yra veiksminga (19). Tačiau tam, kad ji tokia išliktų, ji turi būti tvari ir užtikrinti stabilų teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vis dėlto ši šeimos politika yra platesnės sistemos, kuria užtikrinamas jos veiksmingumas, dalis: darbo vietos, ekonominė ir socialinė dinamika, šeimai palanki kultūra, pritaikyta būsto politika, veiksminga švietimo sistema ir aplinkos politika. Galiausiai profesinis ir šeimos gyvenimas yra vieni svarbiausių Europos vyrams ir moterims rūpimų klausimų, todėl jie turi būti Europos visuomenei rūpimų klausimų pagrindas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Demografija yra ilgalaikės perspektyvos sritis, kuriai reikia suderintų Europos veiksmų. Atsižvelgdama į nacionalinės kultūros įvairovę ir socialinės politikos skirtumus, ES turėtų parengti bendras gaires, grindžiamas kartų solidarumu ir lyčių lygybe. Atsižvelgiant į dabartinę Europos Sąjungos padėtį, taip pat reikia imtis priemonių gimstamumui didinti. Kadangi sakoma, kad „valdyti reiškia numatyti“, labai svarbu imtis veiksmų jau šiandien. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Migracija, įskaitant judumą Europos Sąjungos viduje

| 6.1. | Kalbant apie imigracijos vaidmenį sprendžiant demografines problemas, EESRK pakartoja savo nuomonę, kad „imigracija daro teigiamą poveikį gyventojų ir darbo jėgos augimui. Jeigu natūralus gyventojų prieaugis tampa neigiamas, imigracija gali padėti išlaikyti bendro gyventojų skaičiaus ir darbo jėgos pastovumą. Reikia pripažinti, kad imigracija nėra pats geriausias visuomenės senėjimo Europoje pasekmių sprendimas. Nepaisant to, ji taip pat galėtų būti priemonė su demografiniais procesais nesusijusio darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemai spręsti“ (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Taip pat reikėtų stengtis neskatinti sisteminio aukštos kvalifikacijos ir aukšto lygio įgūdžių turinčių darbuotojų migracijos, nes ji dar labiau pagilintų atotrūkį gebėjimų srityje su besivystančiomis šalimis, o tai pakenktų jų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi. Taip pat svarbu įgyvendinti aktyvią priėmimo ir integracijos politiką, kad būtų išvengta sunkumų įsikuriant naujoje šalyje ir naujoje kultūroje. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Laisvas ES piliečių judėjimas yra viena iš pagrindinių Sąjungos laisvių. Tačiau didelis migracijos ES viduje mastas gali kelti ypatingų sunkumų tiek kilmės valstybėms narėms, pavyzdžiui, spartinti senėjimą arba darbo jėgos ir kompetencijų praradimą, tiek priimančiosioms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kyla klausimas, ar šis judumas ES viduje yra negrįžtamas, ar jis tik laikinas ir paprastai bus grįžtama į kilmės šalį. Iš tiesų didelė dalis asmenų, išvykstančių iš savo šalies, per dvejus metus sugrįžta. Tai apykaitinio judumo forma. Toks judėjimas abipusiškai praturtina atitinkamas šalis. Kad taip atsitiktų dažniau, ekonominė ir socialinė konvergencija tarp Rytų ir Vakarų ir iš Pietų į Vakarus turėtų būti aukštynkryptė. Esamo atotrūkio mažinimas yra geriausias būdas šiam darbo jėgos nutekėjimui sulėtinti. |
| --- | --- |

6.4.

2020 m. gegužės 7 d., Briuselis

Luca JAHIER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

---

(1)  Gérard-François Dumont Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants (Europa savo pasienyje: senėjanti, tačiau patraukli migratams), Diploweb, La revue géopolitique, 2019 m. lapkričio 3 d.

1

Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants

Europa savo pasienyje: senėjanti, tačiau patraukli migratams

Diploweb

La revue géopolitique

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

2

(3)  Demographic scenarios for the ES, 2019, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu.

3

Demographic scenarios for the ES,

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise.

4

(5)  2018 m. metinė ataskaita dėl darbo jėgos judumo ES viduje, 2018 m. galutinė ataskaita.

5

(6)  OL C 218, 2011 7 23, p. 7 ir OL C 161, 2007 7 13, p. 66.

6

(7)  OL C 318, 2011 10 29, p. 1 ir OL C 14, 2020 1 15, p. 60.

7

(8)  OL C 190, 2019 6 5, p. 1.

8

(9)  OL C 71, 2016 2 24, p. 46.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3

10

(11)  ES demografiniai scenarijai, 2019 m.

11

ES demografiniai scenarijai, 2019 m.

(12)  OL C 62, 2019 2 15, p. 142.

12

(13)  OL C 14, 2020 1 15, p. 52.

13

(14)  OL C 129, 2018 4 11, p. 44 ir OL C 110, 2019 3 22, p. 26.

14

(15)  U. von der Leyen kalba.

15

(16)  OL C 14, 2020 1 15, p. 60.

16

(17)  OL C 62, 2019 2 15, p. 142.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf

18

(19)  OL C 14, 2020 1 15, p. 60.

19

(20)  OL C 110, 2019 3 22, p. 1.

20

---

| 14.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Tvarus mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimas atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymu)

(2020/C 232/02)

| Pranešėja | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Pavel TRANTINA |

Pranešėja

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Bendrapranešėjis

Pavel TRANTINA

| Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymas | Raštas, 2019 9 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | 2019 9 24 |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 3 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 5 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 551 – Nuotolinė plenarinė sesija |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 254/1/6 |

Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymas

Raštas, 2019 9 10

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2019 9 24

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2020 3 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 5 7

Plenarinė sesija Nr.

551 – Nuotolinė plenarinė sesija

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

254/1/6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos nariui Nicolas Schmit skirtame įgaliojamajame rašte (1) daug dėmesio skiriama Įgūdžių darbotvarkės įgyvendinimui ir atnaujinimui, dėmesį sutelkiant į įgūdžių trūkumo nustatymą ir pašalinimą ir perkvalifikavimo rėmimą kaip vieną iš teisingos pertvarkos elementų, taip pat idėjos pasiūlyti individualaus mokymosi sąskaitas nagrinėjimą, kaip vieno iš galimų būdų sudaryti galimybę suaugusiesiems (tiek dirbantiems, tiek ir bedarbiams) įgyti teisę į mokymo paslaugas ir ja pasinaudoti patikimos kokybės paslaugoms gauti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria tam, kad 2019 m. lapkričio 8 d. priimtose Tarybos išvadose dėl mokymosi visą gyvenimą politikos esminio vaidmens įgalinant visuomenes spręsti technologinių pokyčių ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos klausimus remiant integracinį ir tvarų augimą (2) Komisija raginama „atnaujinti dabartinės mokymosi visą gyvenimą politikos veiksmingumą, mastą ir tikslines grupes, kad būtų galima geriau reaguoti į mokymosi poreikius, atsirandančius keičiantis visuomenei ir darbo pasauliui, be kita ko, toliau plėtojant Europos švietimo erdvę“ (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK vertina tai, kad vienas iš ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prioritetų (4) yra investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, didesnes kokybiško ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi galimybes ir naujų įgūdžių, kurie yra pritaikyti būsimoms darbo vietoms, ugdymą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad savo komunikate Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti (5), kuriame nurodoma, kad įgūdžiai yra labai svarbūs ateičiai – Europos Komisija ragina valstybes nares užtikrinti įtraukų ir aukštos kokybės švietimą ir mokymą nuo ankstyvo amžiaus ir padėti žmonėms nuolat tobulėti per visą karjerą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant įgyvendinti pirmąjį ir ketvirtąjį Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) principus – užtikrinti kokybišką ir įtraukų mokymąsi visą gyvenimą kaip visų piliečių teisę darbo ir ne darbo vietose, ir remti šių principų įgyvendinimą skiriant tvarų viešąjį finansavimą, dėl kurio susitarta su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pageidautų, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas labiausiai pažeidžiamų visuomenės grupių galimybėms mokytis visą gyvenimą. Veiksminga parama turėtų būti teikiama bet kokio lygio įgūdžių ir kvalifikaciją turintiems ir bet kokio dydžio bendrovių ir organizacijų darbuotojams, nepriklausomai nuo geografinės vietovės, kartu užtikrinant tvarų finansavimą, kurį skiria valdžios institucijos, bendrovės ir profesinės sąjungos, pavyzdžiui, naudojant individualaus mokymosi sąskaitas arba kitas sistemas ir priemones atsižvelgiant į nacionalinę praktiką. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siūlo Europos Komisijai nustatyti platesnio užmojo mokymosi visą gyvenimą rodiklius ir lyginamuosius standartus, visų pirma susijusius su suaugusiųjų, įskaitant darbuotojus, dalyvavimu švietimo ir mokymo veikloje, atsižvelgiant į atitinkamas politikos programas ir būsimą 2030 m. švietimo ir mokymo strategiją. Komisija turėtų užtikrinti, kad ES finansinės priemonės, pavyzdžiui, „Erasmus+“, Europos socialinis fondas (ESF), „InvestEU“, Tvarios Europos investicijų planas, Teisingos pertvarkos fondas ir kiti atitinkami ES fondai, veiksmingai ir tarpusavyje sąveikaudamos remtų šių lyginamųjų standartų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Be to, EESRK ragina ES institucijas susitarti dėl bendros ir įtraukios bendrųjų gebėjimų sistemos, kuri apimtų daugiau nei mokyklinis ugdymas, t. y. ja remiantis būtų nagrinėjamas suaugusiųjų mokymo ir gyvenimo įgūdžių įgijimo poreikis ir ypač pabrėžiamas mokymosi mokytis įgūdis ir demokratinio pilietiškumo įgūdžiai, kurie yra itin svarbūs, kad suaugusiesiems būtų lengviau aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime. EESRK taip pat ragina daugiau investuoti į neformaliojo mokymosi ir savišvietos aplinką, kuri ypač svarbi įgyjant šiuos gebėjimus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad Europos semestro procese būtina nuosekliai suderinti Europos Komisijos raginimą užtikrinti tvarias investicijas į švietimą ir mokymą su raginimu imtis optimizavimo priemonių, kurios tam tikrais atvejais tokioms investicijoms kenkia. Visose valstybėse narėse reikia didinti viešąsias investicijas į mokymąsi visą gyvenimą, ypač į suaugusiųjų mokymąsi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK dar kartą ragina daugiau dėmesio skirti socialinėms investicijoms, be kita ko, švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityse. EESRK siūlo apsvarstyti, ar subalansuoto biudžeto taisyklės, t. y. į grynojo valstybės deficito apskaičiavimą pagal Europos pinigų sąjungos fiskalines taisykles neįtraukiant į ateitį orientuotų viešųjų investicijų, nebūtų galima taikyti ES struktūrinių fondų remiamoms socialinėms investicijoms. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK ragina ateityje ES Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares ir Europos Komisiją toliau stiprinti sprendimus priimančių asmenų bendradarbiavimą aukščiausiu lygmeniu, atsižvelgiant į bendro ES finansų ir švietimo ministrų tarybos posėdžio iniciatyvą apsvarstyti, kaip užtikrinti tvarų viešąjį finansavimą švietimui ir mokymui, ypač suaugusiųjų mokymuisi. Be to, reikia bendradarbiauti su užimtumo ir socialinių reikalų ministrais. Taip bendradarbiauti reikėtų ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingą paramą darbuotojams ir bedarbiams, kuriems sunku gauti kokybiškas ir įtraukias suaugusiųjų švietimo ir mokymo paslaugas, užtikrinant tikslinį finansavimą tiems, kuriems to reikia, pavyzdžiui, bedarbiams, pagal nestandartines sutartis dirbantiems darbuotojams, žemos kvalifikacijos darbuotojams, neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms ir socialiai ir ekonomiškai nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kartu atsižvelgiant į lyčių aspektą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK rekomenduoja pagal 6-ąją užimtumo gairę „Darbo jėgos pasiūlos, įgūdžių ir kompetencijų gerinimas“ (6) numatyti atitinkamas privalomas priemones, pavyzdžiui, nustatyti viešojo ir privačiojo sektorių investicijų į profesinį mokymą kriterijus, taip pat užtikrinti galimybę darbuotojams išeiti apmokamų atostogų mokymosi tikslais, o tam valstybės narės turi stengtis užtikrinti, kad keičiant profesinę veiklą būtų galima perkelti teises į mokymąsi. Tai turėtų padėti nuspėti darbo rinkos poreikius ir prie jų geriau prisitaikyti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK mano, kad valstybės narės turėtų remti viešąjį sektorių, taip pat ne pelno švietimo paslaugų teikėjus ir pilietinės visuomenės organizacijas siekiant išlaikyti finansavimą kokybiškam, įtraukiam ir prieinamesniam mokymuisi visą gyvenimą. Aukštos kokybės švietimą ir mokymą reikėtų užtikrinti taikant aukštos kokybės užtikrinimo mechanizmus, remiamus, pavyzdžiui, EQAVET ir kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK teigia, kad, siekiant užtikrinti veiksmingas investicijas į darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą įmonėse, reikia papildomų duomenų apie įmonių investicijas ir Vyriausybių teikiamą finansinę paramą. Darbuotojų, profesinių sąjungų ir kitų suinteresuotųjų subjektų indėlis turėtų būti tinkamai išnagrinėtas ir įtrauktas į politines diskusijas, akcentuojant investicijas į įvairių įgūdžių ugdymą. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK mano, kad demokratinis mokymosi visą gyvenimą politikos formavimo ir įgyvendinimo valdymas, įskaitant veiksmingą socialinį dialogą ir konsultacijas su pilietine visuomene, didina investicijų veiksmingumą siekiant politikos tikslų. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti esamomis ES lėšomis sudaromomis galimybėmis remiant taip pat ir nacionaliniais ištekliais. Pagal naują DFP bet kuriuo atveju turėtų būti kovojama su valstybių narių ir ES lygmenimis vykdomu biudžeto galimybių ribojimu mokymosi visą gyvenimą atžvilgiu. Pačios programos mažesnių paramos gavėjų ir mažesnių projektų atveju turėtų būti įtraukesnės, paprastesnės ir lengviau valdomos. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu reguliariai įvertinti, ar veiksmingai finansinės ir nefinansinės paramos priemonės pasiekia konkrečias suaugusiųjų grupes ir ar efektyviai naudojami ištekliai. Turi būti įgyvendinta patikima stebėsenos ir vertinimo tvarka. Vertinimų rezultatais reikėtų naudotis ir remtis formuojant mokymosi visą gyvenimą politiką. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK mano, kad reikia finansavimo mechanizmų, kurie sutelktų nacionalinius išteklius ir tinkamai padalytų išlaidas valdžios institucijoms, privatiems subjektams, fiziniams asmenims ir kitiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams (pvz., socialiniams partneriams, mokymo paslaugų teikėjams, NVO). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EESRK ragina į švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą politiką įtraukti labiau diferencijuotą mokymosi aplinkos poreikių suvokimą, vadovaujantis pagrindiniu principu – remti asmeninį ir unikalų besimokančių asmenų potencialą. Tai reiškia, kad reikia pripažinti (taip pat ir tvariomis investicijomis) mokymosi aplinkos, kuri neapsiriboja formaliuoju švietimu, vertę, nes tokia aplinka apima daug dinamiškų gebėjimų ugdymo centrų ir taip pat gali suteikti ekspertinių žinių, kaip taikyti įtraukesnius ir novatoriškesnius metodus besimokančiųjų poreikiams tenkinti. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Kad mokymasis visą gyvenimą būtų sėkmingas, EESRK ragina visus ES ir nacionaliniu lygmeniu sprendimus priimančius asmenis spręsti šias su mokymosi visą gyvenimą aplinka susijusias problemas ir finansiškai remti jų sprendimus, atsižvelgiant į jų atsakomybės sritį: |
| --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | parengti ir įgyvendinti ilgalaikes formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos paslaugų teikėjų bendradarbiavimą skatinančias strategijas, kurios būtų orientuotos į besimokantįjį; |
| --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | užtikrinti, kad besimokantys asmenys galėtų būti aktyvūs savo mokymosi trajektorijos dalyviai, visų pirma ją pritaikydami pagal savo poreikius; |
| --- | --- |

1.21.2.

| 1.21.3. | remti įvairaus amžiaus ir kilmės besimokančius asmenis jiems pradedant naudotis įvairiomis mokymosi formomis, jas derinant ir keičiant, atsižvelgiant į jų asmeninius poreikius ir gabumus; |
| --- | --- |

1.21.3.

| 1.21.4. | neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimui (kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje dėl rezultatų patvirtinimo (7)) suteikti aukščiausią prioritetą; |
| --- | --- |

1.21.4.

| 1.21.5. | vietos lygmeniu didinti galimybes mokytis visą gyvenimą pasinaudojant esama bendruomenės ir švietimo infrastruktūra. |
| --- | --- |

1.21.5.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Kaip yra apibrėžusi Taryba (8), mokymasis visą gyvenimą apima mokymąsi nuo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros iki mokymosi išėjus į pensiją, įskaitant visą formaliojo, neformaliojo ir savišvietos spektrą; juo siekiama gilinti žinias, tobulinti įgūdžius ir kompetencijas asmeniniais, pilietiniais, socialiniais ir (arba) su užimtumu susijusiais tikslais. Mokymosi visą gyvenimą srityje mokymosi subjektu laikomas kiekvienas asmuo ir mokymasis visą gyvenimą visiems žmonėms sudaro sąlygas įgyti atitinkamų žinių, kad, būdami aktyvūs piliečiai, jie galėtų dalyvauti žinių visuomenėje ir darbo rinkoje, sudarant palankias sąlygas laisvam Europos piliečių judumui. Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama tvariam mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimui atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Žmonės mokosi visur ir nuolat, aktyviai ir pasyviai, formalioje ir neformalioje aplinkoje bei savišvietos būdu. Todėl į švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą politiką reikia įtraukti labiau diferencijuotą mokymosi aplinkos poreikių suvokimą, vadovaujantis pagrindiniu principu – remti asmeninį ir unikalų besimokančių asmenų potencialą. Tvariu viešuoju finansavimu turėtų būti remiamas tiek „mokymasis iš gyvenimo“, tiek „mokymasis visą gyvenimą“, ir ypatingą dėmesį reikėtų skirti vyresnėms kartoms, numatant išteklių priemonėms, kurios pritaikytos prie jų mokymosi būdų. Todėl EESRK pakartoja (9), kad tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu skiriamos lėšos turi, be kita ko, būti investuojamos į įtraukų aukštos kokybės švietimą ir mokymą, kuris turėtų būti prieinamas ir įperkamas visiems ir orientuotas į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius. Galima vertinti, kad suaugusiųjų švietimo teikiama nauda yra tokia pat didelė kaip ir pirminio švietimo ir mokymo ir netgi aukštojo mokslo (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Didžiulį poveikį daro pasaulinės tendencijos, pavyzdžiui, su skaitmenine revoliucija susijusios ekonominės, technologinės, aplinkosauginės, socialinės ir pramoninės permainos – nuo ekonomikos, inovacijų, mokslo ir švietimo iki sveikatos, tvarumo ir valdymo – ir dėl jų sparčiai keičiasi darbo pasaulis ir daugelio profesijų įgūdžių profiliai. Dėl sparčių permainų būtinas nuolatinis visų piliečių įgūdžių ugdymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas visą gyvenimą, visų pirma akcentuojant veiksmingos paramos darbuotojams ir bedarbiams teikimą, kartu užtikrinant tvarų finansavimą, kurį skiria viešojo sektoriaus institucijos, įmonės, naudojant individualaus mokymosi sąskaitas ir kitas priemones. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kita vertus, šie pokyčiai yra radikalūs, todėl dar sunkiau nuspėti, kokių įgūdžių reikės ateityje. Įgūdžių pasiūla taip pat kinta, tačiau reikia laiko prisitaikyti prie naujų įgūdžių poreikių. Nors darbdaviai ir pabrėžia gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos, skaitmeninių įgūdžių ir profesinio rengimo svarbą, šiuo metu pastebima socialinių emocinių/universaliųjų įgūdžių (11), leidžiančių žmonėms prisitaikyti prie darbo aplinkos ir skirtingų gyvenimo aplinkybių (12), tendencija. Šių įgūdžių paprastai įgyjama neformaliojo švietimo organizacijose (jaunimo organizacijos ir kt.), todėl labai svarbu šių paslaugų teikėjams užtikrinti tvarią finansinę paramą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Be to, svarbu dabar investuoti į strateginį naujų mokymo programų kūrimą. Jos yra pagrindinės politinės priemonės reaguojant į įgūdžių poreikius ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, o su tuo susijusių investicijų rezultatų gali tekti palaukti, ypač aukštesnio lygmens ir ilgesnės trukmės programų atveju. Kad švietimo ir mokymo sistema būtų iš anksto apie tai informuota, labai svarbu sistemingai iš anksto numatyti gebėjimų poreikį, siekiant strategiškai reaguoti ir išvengti gebėjimų neatitikties (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Padėtis kilus dabartinei COVID-19 pandemijai visame pasaulyje parodė, kad prireikus mokymasis gali greitai prisitaikyti prie pasikeitusių aplinkybių. Besimokantys asmenys kuria įvairius naujus metodus, pavyzdžiui, mokosi savarankiškai arba vykdydami projektus, jie tampa smalsesni ir tobulina savo IT įgūdžius, kad galėtų dalyvauti nuotoliniame mokymesi. Naudojamasi įvairiomis nemokamomis skaitmeninėmis platformomis. Būtiniausi universalieji įgūdžiai padeda tiek besimokantiems asmenims, tiek mokytojams prisitaikyti prie šių pokyčių. Grįžus prie „normalaus“ gyvenimo, visuomenė turėtų pasimokyti iš šios patirties ir toliau plėtoti šiuos metodus ir ugdyti įgūdžius, pakankamai į juos investuodama, kad kiekvienas besimokantis asmuo, nepriklausomai nuo jo socialinės padėties, galėtų prie to prisidėti ir tuo pasinaudoti. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Politinis kontekstas

| 3.1. | Komisijos komunikate „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“ (14) pabrėžiama, kad įgūdžiai yra labai svarbūs ateičiai. Gebėjimai suteikia žmonėms galimybę pasinaudoti sparčiai besikeičiančių darbo vietų teikiama nauda. Per ateinančius penkerius metus pusė dabartinių darbuotojų turės atnaujinti savo gebėjimus, o pereinant prie skaitmeninių technologijų ir žaliosios ekonomikos reikės naujų įgūdžių. Profesinis rengimas ir mokymas derinant su pameistryste gali padidinti tiek jaunimo, tiek suaugusiųjų įsidarbinimo galimybes ir patenkinti kintančius įmonių poreikius. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK primena, kad teisė į mokslą buvo įtvirtinta UNESCO konstitucijoje (1945 m.) pagal antraštinę dalį „Švietimas visiems“; be to, mokymuisi visą gyvenimą vis daugiau dėmesio skiriama siekiant JT darnaus vystymosi tikslų (DVT), kaip aiškiai matyti iš 4-ojo švietimui skirto DVT. Pagal 4-ąjį DVT numatoma, kad tai bus ne tik būdas tobulinti įgūdžius ir skatinti ekonomiką, bet ir padės siekti kultūros įvairovės ir taikos tikslų. Tačiau DVT uždaviniai, kuriais apibrėžiamas mokymosi visą gyvenimą vaidmuo, neapima jokių lyginamųjų standartų finansavimo požiūriu (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pabrėžia, kad reikia įgyvendinti 1-ąjį ir 4-ąjį Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) principus, t. y. užtikrinti, kad kokybiškas ir įtraukus švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą Europoje taptų visų žmonių teise, ir remti šių principų įgyvendinimą skiriant tvarų viešąjį finansavimą, suderintą su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene. Ši teisė turi tapti realybe siekiant užtikrinti, kad visi suaugusieji turėtų vienodas galimybes naudotis kokybiškomis ir įtraukiomis švietimo ir mokymosi paslaugomis darbo ir ne darbo vietose. Reikėtų teikti veiksmingą paramą visų kvalifikacijos lygių darbuotojams, dirbantiems visų dydžių bendrovėse, nepriklausomai nuo geografinės vietos, kurioje jie dirba. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pabrėžia, kad ESTR teisės ir principai, įskaitant teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą nacionaliniu lygmeniu, turi būti įgyvendinami skiriant pakankamai viešųjų investicijų (16). Tačiau tam tikrais atvejais biudžeto lėšoms vis dar taikomi griežti biudžetiniai apribojimai vidaus rinkoje ir Stabilumo ir augimo pakte nustatytos fiskalinės taisyklės, o Vyriausybėms vis dar sunku rasti reikiamų viešųjų išteklių socialiniam perbalansavimui pasiekti. Vis dar neišspręstas konfliktas tarp privalomų biudžeto taisyklių ir nustatytų teisių bei principų – išteklių jų vykdymui užtikrinti nėra. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | TDO Pasaulinės komisijos dėl darbo ateities pranešime Work for a Brighter Future
   (17) nurodoma, kad veiksmingų mokymosi visą gyvenimą galimybių užtikrinimas yra bendra atsakomybė – tam reikia aktyvaus Vyriausybių, darbdavių, darbuotojų ir švietimo įstaigų dalyvavimo ir paramos. Vyriausybės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turi išplėsti ir pertvarkyti įgūdžių ugdymo politiką, užimtumo tarnybas ir mokymo sistemas, siekiant darbuotojams suteikti laiko ir finansinės paramos mokymuisi. Pranešime siūloma sukurti mokymosi teisių sistemą pertvarkant „užimtumo draudimo“ sistemą arba „socialinį fondą“ ir įdiegti „individualaus mokymosi sąskaitas“, kurios leistų darbuotojams išeiti apmokamų atostogų mokymosi tikslais. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK palankiai vertina svarbią iniciatyvą, kurios ėmėsi ES Tarybai pirmininkavusi Suomija, suorganizavusi pirmąjį bendrą ES finansų ir švietimo ministrų Tarybos posėdį, skirtą viešojo švietimo ir mokymo finansavimo svarbai apsvarstyti. Komitetas ragina ateityje ES Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares ir Europos Komisiją tęsti šią iniciatyvą siekiant stiprinti sprendimus priimančių asmenų bendradarbiavimą aukščiausiu lygmeniu. Be to, reikia bendradarbiauti su užimtumo ir socialinių reikalų ministrais. EESRK taip pat norėtų, kad toks bendradarbiavimas būtų vykdomas ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pritaria Komisijos nario Nicolas Schmit įgaliojamajame rašte (18) sutelktam dėmesiui į Įgūdžių darbotvarkės įgyvendinimą ir atnaujinimą nustatant kvalifikuotų darbuotojų trūkumą ir jį šalinant ir remiant perkvalifikavimą, kaip vieną iš teisingos pertvarkos elementų. Idėjos pasiūlyti individualaus mokymosi sąskaitas nagrinėjimas yra vienas iš galimų būdų, galintis padėti įgalinti darbingo amžiaus žmones įgyti mokymosi teisę ir naudoti ją patikimos kokybės mokymuisi. EESRK ragina valstybes nares užtikrinti trišalį bendradarbiavimą ir bendrą atsakomybę skirstant turimus viešuosius išteklius darbuotojams. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK palankiai vertina tai, kad 2019 m. lapkričio 8 d. priimtose Tarybos išvadose dėl mokymosi visą gyvenimą politikos esminio vaidmens įgalinant visuomenes spręsti technologinių pokyčių ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos klausimus remiant integracinį ir tvarų augimą (19) Komisija raginama „atnaujinti dabartinės mokymosi visą gyvenimą politikos veiksmingumą, mastą ir tikslines grupes, kad būtų galima geriau reaguoti į mokymosi poreikius, atsirandančius dėl pokyčių visuomenėje ir darbo pasaulyje, be kita ko, toliau plėtojant Europos švietimo erdvę šiais būdais (20): atsižvelgiant į mokymąsi visą gyvenimą būsimoje bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginėje programoje ir pasinaudojant „Erasmus+“, Europos socialinių fondų ir kitų atitinkamų Sąjungos priemonių teikiamomis galimybėmis“. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Dabartinė padėtis

| 4.1. | Nors duomenų apie bendras investicijas į mokymąsi visą gyvenimą ir trūksta, faktai (21) rodo, kad viešosios išlaidos suaugusiųjų švietimui sudaro tik apie 0,1–0,2 % BVP. Bendra suaugusiųjų švietimui skiriama išlaidų suma, įskaitant kitus finansinius šaltinius, pavyzdžiui, darbdavių skiriamą finansavimą, besimokančiųjų sumokamus mokesčius ir pan., svyruoja nuo 1,1 iki mažiau nei 0,6 % BVP. Tuo pat metu, remiantis naujausiais CEDEFOP skaičiavimais, ES 28+ yra 128 mln. suaugusiųjų, turinčių potencialo kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, o tai sudaro 46 % suaugusių asmenų šioje teritorijoje (22). Tik 11,1 % suaugusiųjų mokosi, nors Europos Sąjunga yra nusistačiusi tikslą iki 2020 m. pasiekti 15 % – jai nepavyko to padaryti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadose (23) visiems suinteresuotiesiems subjektams nustatyti aiškūs tikslai padidinti metines investicijas į žmogiškuosius išteklius vienam gyventojui, o Užimtumo gairėse (13, 14 ir 16 gairėse) (24) valstybės narės raginamos nustatyti atitinkamus tikslus. EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos 2019 m. šalių ataskaitose (25)
  , parengtose pagal Europos semestro procesą, raginama daugiau investuoti į švietimą ir mokymą 16-oje šalių (26), o į įgūdžius – 24-iose šalyse (27), kad būtų atsvertas dešimtmetį mažinamas biudžetas ir nepakankamas švietimo sistemų finansavimas, padarę gerai žinomą neigiamą poveikį kokybiškam švietimui, švietimo darbuotojams ir infrastruktūrai (28). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pažymi, kad akivaizdžiai trūksta nuoseklumo tarp Europos Komisijos raginimo užtikrinti tvarias investicijas į augimą skatinančias sritis, pavyzdžiui, į visus švietimo sektorius, ir raginimo imtis optimizavimo priemonių, kurios tokioms investicijoms kenkia. Komisijos komunikate dėl 2019 m. Europos semestro šalių ataskaitų pagrindinių išvadų (29) aprašomas palankus ekonominis scenarijus, pagal kurį viešieji finansai gerėja visose valstybėse narėse. Nepaisant to, komunikate taip pat įspėjama apie pasaulinį netikrumą ir valstybės narės raginamos toliau kelti našumą, didinti savo ekonomikos atsparumą ir užtikrinti, kad ekonomikos augimas būtų naudingas visiems piliečiams. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Bendrosios pastabos

| 5.1. | Valstybės narės turi suteikti galimybes mokytis visiems – bedarbiams ir samdomiems darbuotojams, moterims ir vyrams. Šiuo tikslu 6-oje užimtumo gairėje „Darbo jėgos pasiūlos, įgūdžių ir kompetencijų gerinimas“ (30) reikėtų numatyti atitinkamas priemones, pavyzdžiui, nustatyti viešojo ir privačiojo sektorių investicijų į profesinį rengimą ir mokymą kriterijus, taip pat tvarką, užtikrinančią darbuotojų teisę į apmokamas atostogas mokymosi tikslais. Atsižvelgdamas į tai, EESRK jau yra nurodęs, kad būtina užtikrinti deramas gyvenimo sąlygas mokymosi metu. Reikėtų apsvarstyti ir išnagrinėti ES priemones siekiant, kad tam tikrose ES valstybėse narėse naudojamos gerosios patirties priemonės, pavyzdžiui, dotacijos, paskolos, kolektyvinės sutartys dėl apmokamų mokslo atostogų ar kita, taptų įprasta praktika ir kitose valstybėse narėse (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms taip pat tenka svarbus vaidmuo švietimo ir mokymo sistemos valdymo srityje, įskaitant įgūdžių numatymą ir ugdymą, o bendra socialinių partnerių atsakomybė įmonės lygmeniu yra labai svarbi tiek dėl investicijų į samdomų darbuotojų į ateitį orientuotą švietimą ir mokymą, tiek padengiant būtinas visų savo atleistų darbuotojų perkvalifikavimo išlaidas. Iš jų pažeidžiamiausi yra vyresnio amžiaus žmonės. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Diskusijos dėl ES pasiūlymo dėl individualaus mokymosi sąskaitų dar tik prasidėjo, tačiau tam tikrus klausimus reikėtų plačiau aptarti, jei toks pasiūlymas būtų pateiktas, pavyzdžiui, ar darbuotojo mokymas apibrėžtas teisės aktais ir (arba) kolektyvine sutartimi, kurių reikia laikytis siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų daryti poveikį mokymo turiniui, vietai ir laikui ar laikotarpiui. Todėl tai yra nacionalinės kompetencijos sritis ir rekomendacijos valstybėms narėms, kaip turėtų būti finansuojamos individualaus mokymosi sąskaitos ir kas turėtų gauti finansinę paramą (įmonės, mokymo įstaigos, valstybinės užimtumo tarnybos ar darbuotojai), turi būti apibrėžtos vykdant socialinį dialogą ir laikantis kolektyvinių sutarčių ir nacionalinės teisės. Svarbu, kad šiuose svarstymuose būtų atsižvelgiama į nacionalinių sistemų ir metodų įvairovę ir kad socialiniai partneriai atliktų svarbų vaidmenį. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK dar kartą ragina daugiau dėmesio skirti socialinėms investicijoms, be kita ko, švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityse. EESRK jau ne kartą ragino aptarti subalansuoto biudžeto principo taikymą, t. y. kai į ateitį orientuotos viešosios investicijos neįtraukiamos apskaičiuojant grynąjį valstybės biudžeto deficitą pagal EPS fiskalines taisykles (32). EESRK ragina surengti diskusiją dėl galimybės subalansuoto biudžeto taisyklę taikyti ir ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojamoms socialinėms investicijoms (33). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Lankstus, pritaikytas mokymasis kartu su individualizuota parama, pradedant nuo visą gyvenimą trunkančio profesinio orientavimo, taip pat padeda neaktyviems ir ilgalaikiams bedarbiams įsidarbinti, o tai duoda socialinės ir ekonominės naudos ir padeda sutaupyti ilguoju laikotarpiu lėšų iš gerovei skirto biudžeto. Optimalus šio metodo komponentų ar ypatybių derinys gali sudaryti sąlygas tvariai konsoliduoti, plėtoti ir įgyvendinti Tarybos rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių (34), nepaisant to, kad laikui bėgant keičiasi tikslinės grupės, įgūdžių poreikiai ir Vyriausybės. Mokymai turi būti organizuojami taip, kad jie skatintų ir remtų judumą tarp sektorių ir jų viduje. Tokio judumo užtikrinimas yra naudingas darbuotojų įsidarbinimo galimybėms ir darbdavių gebėjimui pritraukti naujų darbuotojų. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK mano, kad valstybės narės turėtų remti viešąjį sektorių, taip pat ne pelno švietimo paslaugų teikėjus ir pilietinės visuomenės organizacijas siekiant išlaikyti finansavimą kokybiško ir prieinamesnio mokymosi visą gyvenimą galimybių sudarymui. Kokybišką mokymą reikėtų užtikrinti garantuojant gerą kokybę. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Investicijų į suaugusiųjų švietimą ir darbuotojų mokymą didinimas dideliu mastu yra susijęs su tinkamu mokslinių tyrimų indėliu kuriant, reformuojant ir įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą politiką ir sistemas. Siekiant užtikrinti veiksmingas investicijas į darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą įmonėse, reikia papildomų duomenų apie įmonių investicijas ir Vyriausybių teikiamą finansinę paramą. Darbdavių ir įvairių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant profesines sąjungas ir darbuotojus, indėlis turėtų būti tinkamai analizuojamas ir įtraukiamas į politines diskusijas, daugiausia dėmesio skiriant investicijoms į mokymą, skirtą skirtingiems įgūdžiams (profesiniams, su bendrove susijusiai, bendrajai kompetencijai, baziniams įgūdžiams ir t. t.) įgyti, skirtingo kvalifikacijos lygio darbuotojams, tiek moterims, tiek vyrams, mokymui įmonėse ir už jų ribų, kitų paslaugų teikėjų teikiamoms paslaugoms ir pan. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Suaugusiųjų švietimui – dėl jo įvairovės ir daugybės įvairių paslaugų teikėjų – trūksta koordinavimo tiek valstybių narių, tiek Europos lygmeniu. Integruotas požiūris, susiejantis įvairias politikos sritis ir suinteresuotuosius subjektus, ypatingą dėmesį skiriant demokratiniam mokymosi visą gyvenimą politikos kūrimo ir įgyvendinimo valdymui, įskaitant veiksmingą socialinį dialogą su socialiniais partneriais ir konsultacijas su pilietine visuomene, gali padidinti investicijų politikos veiksmingumą, taip išplečiant galimybes pasiekti labai įvairias potencialias tikslines grupes ir patenkinti pažeidžiamų asmenų poreikius. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Kad mokymasis visą gyvenimą būtų sėkmingas, EESRK ragina visus ES ir nacionalinio lygmens sprendimus priimančius asmenis spręsti šias su mokymosi visą gyvenimą aplinka susijusias problemas ir finansiškai remti jų sprendimus, atsižvelgiant į savo atsakomybės sritį: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | parengti ir įgyvendinti ilgalaikes strategijas formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos paslaugų teikėjų bendradarbiavimui skatinti siekiant remti besimokančiųjų mokymosi ir mokymo poreikius; kad šios strategijos būtų tvarios, jas reikėtų rengti kartu su jiems atstovaujančiomis regionų, nacionalinio ir Europos lygmens asociacijomis numatant joms paramą; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | užtikrinti, kad besimokantys asmenys galėtų aktyviai dalyvauti savo mokymosi trajektorijose visų pirma jas parengiant pagal jų poreikius – tai leistų jiems būti aktyviais kūrėjais, o ne pasyviais žinių ir inovacijų vartotojais; |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | remti visų amžiaus grupių besimokančiuosius pradedant mokytis, derinant skirtingas mokymosi formas ar jas keičiant atsižvelgiant į asmeninius poreikius ir gabumus, pasitelkus lankstesnes švietimo ir mokymo sistemas ir teikiant kokybiškas orientavimo visą gyvenimą paslaugas; |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimui (kaip nurodoma Tarybos rekomendacijoje dėl rezultatų patvirtinimo (35)) teikti aukščiausią prioritetą atsižvelgiant į jo potencialą didinti visų įgūdžių, gebėjimų ir žinių matomumą, nes tai gali paskatinti reikšmingą dalyvavimą visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje, ypač pažeidžiamų grupių (36); |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | didinti galimybes mokytis visą gyvenimą vietos lygmeniu pasinaudojant esama bendruomenės ir švietimo infrastruktūra siekiant sukurti daugiafunkcines mokymosi erdves visiems; tokie įvairių formų bendruomenių mokymosi visą gyvenimą centrai veikia valstybėse narėse, tačiau tai turėtų tapti įprasta politikos formavimo koncepcija. |
| --- | --- |

5.9.5.

6.   Konkrečios pastabos dėl Europos ir nacionalinių finansavimo šaltinių ir politikos, būtinų tvariam finansavimui užtikrinti (37)

6.1.   ES finansavimo šaltiniai

| 6.1.1. | Europos Komisija savo 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje paskelbė keletą būdų, kaip gerinti ES investicijų planą, į programą „InvestEU“ įtraukiant socialinėms investicijoms ir įgūdžiams skirtą skirsnį. Tai rodo įsipareigojimą skirti socialinių investicijų ir parengti tinkamų priemonių, sudarančių tam sąlygas. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Komisija ir valstybės narės turėtų pasinaudoti ES fondų (pavyzdžiui, ESF, „Erasmus+“, ESIF ir kitų atitinkamų ES priemonių) teikiamomis galimybėmis ir kuo geriau išnaudoti turimus ES finansinius išteklius. Pagal naują DFP bet kuriuo atveju turėtų būti siekiama pašalinti valstybių narių ir ES lygmenimis vykdomą biudžeto galimybių ribojimą mokymosi visą gyvenimą atžvilgiu (38). Vis dėlto, nors ES lėšos gali svariai prisidėti ugdant įgūdžius ar mokantis visą gyvenimą, pernelyg didelė priklausomybė nuo ES lėšų gali kelti susirūpinimą dėl finansavimo tvarumo, nes ES lėšos skiriamos projektams ir pagal savo pobūdį yra laikinos. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Siekiant užtikrinti tvarias nacionalines investicijas į mokymąsi visą gyvenimą ir suaugusiųjų švietimą, esminį vaidmenį atlieka Europos semestro procesas, nes pabrėžiamos sritys, kur yra būtinas finansavimas. Kad nacionalinė ar regioninė mokymosi visą gyvenimą politika būtų veiksmingai įgyvendinama, reikia užtikrinti tinkamą finansavimo lygį. Didesnis finansavimo tvarumas ir tęstinumas yra labai svarbūs siekiant užtikrinti tvarų suaugusiųjų švietimo darbą ir mokymo paslaugų teikimą bei mokymosi visą gyvenimą paslaugų teikėjų gebėjimą diegti inovacijas ir tobulėti šioje srityje. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Tinkamą finansavimo paskirstymą remianti politika

| 6.2.1. | Svarbu ugdyti vertinimo kultūrą. Prie to gali prisidėti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, politinis įsipareigojimas dėl faktais grindžiamo politikos formavimo (ir atskaitomybės), teisiniai vertinimo reikalavimai, Europos finansavimo vertinimo reikalavimai ir vertintojų švietimas bei mokymas, kad vertinimas būtų užtikrintas per visą politikos ciklą. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Svarbu reguliariai įvertinti, ar veiksmingai finansinės ir nefinansinės paramos priemonės pasiekia tikslines suaugusiųjų grupes ir ar efektyviai naudojami ištekliai. Turi būti nustatyta patikima stebėsenos ir vertinimo tvarka. Vertinimų rezultatais reikėtų naudotis ir remtis formuojant visą gyvenimą trunkančio mokymosi politiką. Remiantis patikimais faktais, iš vertinimų būtų galima spręsti, kad reikia keisti (arba nutraukti) esamas priemones ir (arba) pradėti taikyti naujas. Pagal vertinimus taip pat būtų galima nustatyti įvairią veiksmingą praktiką, kurią būtų galima plėsti skiriant papildomą ar tvaresnį finansavimą. Stebint ir vertinant sistemas turėtų dalyvauti socialiniai partneriai. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Reikia finansavimo mechanizmų, kurie sutelktų nacionalinius išteklius ir tinkamai padalytų išlaidas valdžios institucijoms, darbdaviams, fiziniams asmenims ir kitiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams (pvz., socialiniams partneriams, mokymo paslaugų teikėjams, NVO). Kaip nurodoma CEDEFOP suaugusiųjų mokymosi finansavimo duomenų bazėje (39), esama įvairių fiziniams asmenims ir įmonėms ar darbdaviams skirtų finansavimo mechanizmų, kuriais siekiama didinti dalyvavimą ir privačias investicijas į švietimą ir mokymą. Valdžios institucijos turi tinkamai koordinuoti šias galimybes, o sektorių mokymo fondų atveju koordinavimo vaidmens daugiausia imasi socialiniai partneriai. Fiziniams asmenims skirtos finansinės priemonės apima, pavyzdžiui, individualaus mokymosi sąskaitas arba čekius, (nebrangias) paskolas ir apmokamas atostogas mokymosi tikslais. Finansinė parama įmonėms gali būti teikiama per mokymo fondus (finansuojama įmonių mokesčiais), taikant mokesčių paskatas arba skiriant dotacijų (finansuojamų iš bendrųjų mokesčių). Tokios išlaidų pasidalijimo priemonės taip pat yra būdas užtikrinti bendrą atsakomybę už mokymosi visą gyvenimą politikos formavimą ir (arba) įgyvendinimą ir investicijas į įgūdžius. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Valdant mokymo sistemas, kuriant mokymo galimybes ir gerinant darbuotojų mokymo paslaugų tinkamumą ir teikimą, svarbų vaidmenį atlieka socialinis dialogas ir kolektyvinės sutartys, ypač sektorių lygmeniu. Šiuo tikslu reikia, kad socialiniai partneriai bendradarbiautų skatindami judumą ir karjerą tarp skirtingų sektorių. Svarbų vaidmenį gali atlikti kai kuriose valstybėse narėse įsteigti mokymo fondai (40). |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Finansavimo priemonės gali būti veiksmingesnės, jei jos derinamos su tinkamomis nefinansinės paramos priemonėmis. Šios priemonės turi būti kruopščiai parengtos, kad būtų galima veiksmingai pasiekti konkrečias ir (arba) prioritetines pažeidžiamas grupes (pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos darbuotojus, vyresnio amžiaus bedarbius, MVĮ darbuotojus). Rengiant finansavimo priemonę taip pat svarbu atsižvelgti į jos papildomumą ir sąveiką su kitomis esamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1. | Fiziniams asmenims skirtos nefinansinės priemonės taip pat apima priemones, kurios paprastai teikiamos kaip profesinio orientavimo arba orientavimo visą gyvenimą ir patvirtinimo paslaugų dalis. Teikiant šias paslaugas, besimokantys asmenys taip pat turėtų būti informuojami apie galimą finansinę paramą suaugusiųjų švietimui ir apie tai, kaip ja pasinaudoti. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

| 6.2.5.2. | Įmonėms nefinansinė parama gali būti teikiama šiais būdais: teikiant informaciją ir patarimus, susijusius su finansavimo galimybėmis, teikiant administracinę paramą, susijusią su paraiškomis finansavimui gauti, teikiant konsultavimo paslaugas nustatant mokymo poreikius ir rengiant mokymo planus, skatinant partnerystes ar įmonių tinklus (MVĮ ar įtraukiant MVĮ), skirtus ištekliams sutelkti ir nepakankamų mokymo pajėgumų problemai spręsti. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Bet kokia pareiškėjams, lėšų gavėjams ir lėšas valdantiems subjektams tenkanti administracinė našta turėtų būti kuo mažesnė, o tinkama finansavimo priemonės struktūra ir (arba) tinkamas taikymas ir veiksminga stebėsena turėtų užtikrinti, kad būtų išvengta savaimingumo efekto ir (arba) pakeitimo poveikio. |
| --- | --- |

6.2.6.

2020 m. gegužės 7 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

1

(2)  OL C 389, 2019 11 18, p. 12.

2

(3)  Europos švietimo erdvė.

3

(4)  https://eu2020.hr/

4

(5)  COM(2020) 14 final.

5

(6)  OL C 332, 2015 10 8, p. 68.

6

(7)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

7

(8)  Tarybos išvados dėl mokymosi visą gyvenimą politikos esminio vaidmens įgalinant visuomenes spręsti technologinių pokyčių ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos klausimus remiant integracinį ir tvarų augimą.

8

(9)  OL C 62, 2019 2 15, p. 165.

9

(10)  Pranešimas dėl Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės.

10

(11)  Pavyzdžiui, Pasaulio ekonomikos forumas paskelbė pranešimą (2015 m.), kuriame daugiausia dėmesio skiriama opiai XXI-ojo amžiaus įgūdžių trūkumo problemai ir būdams ją išspręsti taikant technologijas, taip pat greta tradiciškai minimų bazinių gebėjimų pabrėžiamas gebėjimų (pavyzdžiui, kritinio mąstymo ir bendradarbiavimo) ir charakterio savybių (pavyzdžiui, smalsumo, iniciatyvumo ir lyderystės) poreikis.

11

(12)  Nuomonė OL C 14, 2020 1 15, p. 46 ir OL C 237, 2018 7 6, p. 8.

12

(13)  Pasaulio ekonomikos forumo pranešimas New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology.

13

New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Europos suaugusiųjų švietimo asociacijos (EAEA) informacinis dokumentas „Suaugusiųjų švietimas ir tvarumas“.

15

(16)  OL C 262, 2018 7 25, p. 1.

16

(17)  Pasaulinės komisijos dėl darbo ateities pranešimas Work for a brighter future.

17

Work for a brighter future

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

18

(19)  OL C 389, 2019 11 18, p. 12.

19

(20)  Europos švietimo erdvė.

20

(21)  Europos Komisijos pranešimas „Suaugusiųjų mokymosi sektoriaus plėtra“.

21

(22)  CEDEFOP.

22

(23)  2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados.

23

(24)  Užimtumo gairės.

24

(25)  Šalių ataskaitos.

25

(26)  BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES ir UK.

26

(27)  AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE ir UK.

27

(28)  BG, EE, GR, IT, PT, RO ir SE.

28

(29)  COM(2019) 500 final.

29

(30)  OL C 332, 2015 10 8, p. 68.

30

(31)  OL C 237, 2018 7 6 p. 57, OL C 237, 2018 7 6, p. 8, OL C 14, 2020 1 15, p. 60.

31

(32)  OL C 177, 2016 5 18, p. 35, OL C 268, 2015 8 14, p. 27.

32

(33)  OL C 226, 2014 7 16, p. 21.

33

(34)  2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (OL C 484, 2016 12 24, p. 1).

34

(35)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

35

(36)  OL C 13, 2016 1 15, p. 49.

36

(37)  Taip pat žr. Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults.

37

Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults

(38)  Savo nuomonėje (OL C 62, 2019 2 15, p. 194) EESRK ragina programos „Erasmus+“ biudžetą padidinti tris kartus.

38

(39)  CEDEFOP duomenų bazė.

39

(40)  Europos socialinių partnerių pranešimas Promoting social partnership in employee training.

40

Promoting social partnership in employee training

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

551-oji EESRK plenarinė sesija (nuotolinė sesija), 2020 5 5–2020 5 7

| 14.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/18

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

(COM(2020) 70 final)

(2020/C 232/03)

| Pagrindinė pranešėja | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Pagrindinė pranešėja

Ellen NYGREN

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2020 3 6 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 5 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 551 – Nuotolinė plenarinė sesija |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 251/03/07 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2020 3 6

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 5 7

Plenarinė sesija Nr.

551 – Nuotolinė plenarinė sesija

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

251/03/07

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina siūlomas peržiūrėtas užimtumo politikos gaires. Jų vaidmuo nustatyti ilgalaikę ES valstybių narių užimtumo politikos kryptį yra svarbus ir krizės metu. Užimtumo politika yra labai svarbi tiek visos Europos Sąjungos, tiek ir jos valstybių narių ekonominiam ir socialiniam vystymuisi. Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas yra bendra priemonė siekti tvarios aukštynkryptės konvergencijos, todėl šiuo atžvilgiu tikslinga peržiūrėti užimtumo politikos gaires. ES ir jos valstybės narės turi toliau stengtis šalinti skirtumus. Aukštynkryptė konvergencija yra kompleksinis principas, į kurį turi būti atsižvelgta ir kuris turi būti įtrauktas į visas ES politikos sritis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pasiūlymas dėl peržiūrėtų užimtumo politikos gairių buvo paskelbtas prieš plataus masto Covid-19 protrūkį. Nuo to laiko Covid-19 virto pandemija, o jos padariniai lėmė didžiulę būtinybę imtis skubių veiksmų, be kita ko, darbo rinkos politikos srityje. Siekiant apriboti šios ligos plitimą, visose ES valstybėse narėse ir už ES ribų buvo imtasi precedento neturinčių priemonių. EESRK mano, kad reikia labiau derinti veiksmus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK yra įsitikinęs, kad tik išsamus Europos ekonomikos atkūrimo planas padėtų ES valstybėms narėms, jos piliečiams, įmonėms ir darbuotojams veiksmingiausiai atremti Covid-19 protrūkio padarinius ir atkurti tvaresnę ir atsparesnę Europos ekonomiką. Nors neaišku, kiek ilgai truks ši ypatingoji padėtis, susidariusi dėl Covid-19 krizės, akivaizdu, kad jos poveikis darbo rinkai bus juntamas ilgą laiką. Todėl 2020 m. užimtumo politikos gairės taip pat turėtų būti pritaikytos siekiant atsižvelgti į šią naują padėtį. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ekonominis sukrėtimas, kurį sukėlė Covid-19 protrūkis, jau lėmė užimtumo ir socialinę krizę, galinčią turėti sunkių ir ilgalaikių padarinių Europos darbo rinkoms. Atsižvelgiant į tai, reikėtų apsvarstyti galimybę šiais metais patvirtinti papildomas ir išskirtines/ekstremaliosios padėties užimtumo politikos gaires, kad būtų galima padėti ES valstybėms narėms pakoreguoti užimtumo politiką siekiant susidoroti su šia precedento neturinčia padėtimi. Tokios ekstremaliosios Covid-19 padėties užimtumo politikos gairės galėtų apimti nuorodas į veiksmingas laikinas priemones, kurių reikia krizės poveikiui sušvelninti, pavyzdžiui, sutrumpinto darbo laiko tvarką, pajamų rėmimą, ligos išmokų pratęsimą ir nuotolinio darbo skatinimą (kartu numatant darbdavių atsakomybę už darbuotojų sveikatą ir saugą). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pagal 5 gairę valstybės narės vis dar raginamos skatinti „novatoriškas darbo formas“. Nors naujos darbo formos ir inovacijos suteikia augimo galimybių, EESRK jau anksčiau yra pabrėžęs daugelį su tokio pobūdžio darbu susijusių iššūkių. Užimtumo politikos gairėmis turėtų būti siekiama su šiomis naujomis darbo formomis susijusias tendencijas paversti sąžiningomis įsidarbinimo galimybėmis. Palankiai vertintinas raginimas nustatyti pakankamą ir deramą darbo užmokestį, tobulinant teisės aktais nustatomo minimalaus darbo užmokesčio mechanizmus, jei tokių yra, arba vedant kolektyvines derybas. Itin svarbus socialinių partnerių dalyvavimas ir labai teigiamai vertintina tai, kad 5 gairėje valstybės narės raginamos, „siekdamos nustatyti darbo užmokestį [...] skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas“. Todėl į šią gairę galiausiai turėtų būti įtraukti pasiūlymai, skirti kolektyvinių sutarčių veiksmingumui didinti plečiant jų aprėptį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kalbant apie 6 gairę „Darbo jėgos pasiūlos didinimas ir galimybių įsidarbinti, įgūdžių bei kompetencijos gerinimas“, EESRK teigiamai vertina tai, kad šioje gairėje nurodoma visa apimanti kompetencijų vizija, suderinta su tvaria gamybos sistema EESRK palankiai vertina tai, kad gairėse valstybės narės raginamos pritaikyti savo švietimo ir mokymo sistemas ir į jas investuoti, kad užtikrintų kokybišką ir įtraukų švietimą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą. Šiuo atžvilgiu EESRK ragina parengti veiksmingesnes Europos ir nacionalines strategijas, kuriomis būtų siekiama užtikrinti tvarų visų suaugusiųjų perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo finansavimą vykdant mokymosi visą gyvenimą programas, visų pirma akcentuojant veiksmingos paramos darbuotojams ir bedarbiams teikimą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kalbant apie 7 gairę „Darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas“, tinkamai veikiantis socialinis dialogas yra itin svarbus bet kokiai užimtumo politikai, įskaitant ES užimtumo politikos gairių įgyvendinimą. Todėl reikia dėti daugiau pastangų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas socialiniam dialogui ir jį skatinti tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu. Be to, Komisija padarė pažangą įtraukiant pilietinę visuomenę į Europos semestro procesą ir tai yra teigiamas dalykas, kuris turėtų būti toliau plėtojamas. Šioje gairėje trūksta vieno aspekto – būtinybės užtikrinti geresnę darbuotojų saugą ir sveikatą. Atsižvelgiant į Covid-19 protrūkį, sveika ir saugi darbo vieta yra labai svarbi mažinant užsikrėtimo riziką ir kovojant su viruso bei kitų ligų plitimu. Kaip visada ir ypač šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis, darbdaviai turi prisiimti atsakomybę už savo darbuotojų sveikatą ir saugą ir teikti jiems bei jų atstovams pakankamai informacijos, atlikti rizikos vertinimus ir imtis prevencinių priemonių. Visi – valdžios institucijos, įmonės, darbuotojai ir socialiniai partneriai – turi atlikti tam tikrą vaidmenį siekiant apsaugoti darbuotojus, jų šeimas ir plačiąją visuomenę. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Daugumos mažųjų ir labai mažų įmonių ekonominiai ir valdymo ištekliai yra riboti, todėl joms reikėtų suteikti praktinę, finansinę ir pritaikytą paramą darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) programoms, kad jos galėtų pritaikyti darbo vietas ir greitai įdiegti naujas procedūras ir praktiką, tuo apsaugodamos darbuotojus. Darbo inspektoriai, Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA), Europos įmonių tinklas ir kompetentingos nacionalinio lygmens institucijos gali teikti praktinę paramą, pavyzdžiui, sudaryti galimybę naudotis naudotojams patogiomis efektyviomis ir nemokamomis priemonėmis, informacija, gairėmis ir patarimais. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kalbant apie 8 gairę „Lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties didinimas ir kova su skurdu“, turi būti kovojama su visų formų diskriminacine praktika. Socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros paslaugos turi būti teikiamos visiems. Moterų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimas ir visų vyresnių žmonių aktyvumas turėtų būti remiami tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, užtikrinant galimybę visiems naudotis kokybiškomis viešosiomis paslaugomis ir garantuoti deramas darbo sąlygas. Užimtumo politikos gairėse taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tokius socialinės apsaugos tikslus kaip visapusiška ir veiksminga aprėptis, tinkamumas ir skaidrumas. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendroji informacija

| 2.1. | Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatyta, kad valstybės narės savo ekonominę politiką ir užimtumo skatinimą vertina kaip bendro intereso reikalą ir savo veiksmus koordinuoja Taryboje (1). SESV 148 straipsnyje nurodoma, kad Taryba priima užimtumo politikos gaires. Šiomis gairėmis nustatoma valstybių narių politikos koordinavimo taikymo sritis bei kryptis ir suteikiamas pagrindas konkrečioms šalims skirtoms atitinkamų sričių rekomendacijoms per Europos semestro procesą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Užimtumo politikos gairės ir ekonominės politikos gairės pirmą kartą buvo bendrai (kaip integruotas dokumentų rinkinys) priimtos 2010 m. pagal strategiją „Europa 2020“. 2018 m. užimtumo politikos gairės buvo suderintos su Europos socialinių teisių ramsčio principais. EESRK palankiai įvertino šį suderinimą nuo pat pradžių (2), tačiau tame dokumente ir kelete vėlesnių nuomonių (3) jis reikalavo daugiau nuveikti praktiškai, kad ramstis iš tikrųjų būtų įvykdytas ir įgyvendintas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kadangi Europos semestras buvo atnaujintas siekiant integruoti JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), metinė augimo apžvalga dabar tapo metine tvaraus augimo strategija, o užimtumo politikos gaires šiuo metu siūloma peržiūrėti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių buvo priimtas 2020 m. vasario 26 d., prieš pradedant koordinuoti neatidėliotinas reagavimo į Covid-19 protrūkį priemones. Valdžios institucijos turi siekti neatidėliotino tikslo – užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp visuomenės sveikatos apsaugos mažinant viruso plitimą ir gyvybiškai svarbios ekonominės veiklos išlaikymo. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | TDO įspėjo, kad Covid-19 poveikis užimtumui yra „gilus, plataus masto ir beprecedentis“ (4), dėl to gali būti prarasta milijonai darbo vietų, taip pat padaugėti ne visu pajėgumu dirbančių darbuotojų ir skurstančių dirbančiųjų, o tai turėtų daug sunkesnių padarinių nei 2008–2009 m. finansų krizė. Poveikio masto mažinimas priklausys nuo to, kaip greitai ir ryžtingai bus priimami ir įgyvendinami politiniai sprendimai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK yra įsitikinęs, kad tik išsamus Europos ekonomikos atkūrimo planas padėtų ES valstybėms narėms, jos piliečiams, įmonėms ir darbuotojams veiksmingai atremti Covid-19 protrūkio padarinius ir atkurti tvaresnę ir atsparesnę Europos ekonomiką (5). Valstybės narės turėtų greitai susitarti dėl naujos daugiametės finansinės programos (DFP) ir taip sumažinti netikrumą dėl ES investicijų finansavimo nuo 2021 m. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Skaudžiai nukentėjo įvairių ekonomikos sektorių įmonės ir darbuotojai. Daugybei įmonių, ypač labai mažoms įmonėms, MVĮ ir socialinėms įmonėms, gresia nemokumas, o milijonai darbuotojų gali prarasti pajamas ir būti atleisti iš darbo (6). Vidutiniškai apie 90 % MVĮ teigia patiriančios ekonominį poveikį ir numato, kad nedarbo lygis padidės 3–5 procentiniais punktais (7). Reikia tikslinių priemonių, kuriomis būtų remiamos įmonės ir darbo vietos labai stipriai nukentėjusiuose svarbiuose sektoriuose. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Europoje ir visame pasaulyje sveikatos priežiūros darbuotojams pagrįstai plojama kaip pirmosiose gretose kovojantiems didvyriams, kurie daro viską, kad išgelbėtų gyvybes, pernelyg dažnai patys už tai paaukodami savo gyvybę. Kai kuriose šalyse jie, kaip ir mokytojai, kiti viešojo sektoriaus darbuotojai, kartu gyvenantys slaugytojai ir globėjai, buvo nepakankamai vertinami ir nukentėjo nuo griežto taupymo priemonių po 2008 m. krizės. Ateityje bus labai svarbu, kad šis naujas jų vertės suvokimas konkrečiai virstų geresnėmis darbo sąlygomis ir būtinomis investicijomis į viešąsias paslaugas ir ypač į gerovės sistemą. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Covid-19 krizė taip pat išryškino esamas struktūrines Europos darbo rinkų problemas. Vis dar esama skirtumų tarp darbuotojų, kurie dirba pagal stabilesnes ir saugesnes darbo sąlygas numatančias sutartis, ir tų, kurie dirba mažų garantijų darbą. Tiek darbdaviams, tiek darbuotojams reikalingas lankstumas, kad būtų galima reaguoti į sparčius darbo pasaulio pokyčius, ir tai turi būti grindžiama visų darbo formų saugumo ir deramų darbo sąlygų skatinimu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Daug dirbančiųjų, kurie paprastai laikomi žemos kvalifikacijos darbuotojais ir kuriems atitinkamai mokamas mažas atlyginimas, iš tiesų atlieka esminį vaidmenį padėdami užtikrinti, kad mūsų pasaulis nesustotų, dažnai rizikuodami savo ir savo artimųjų gerove. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tiems darbuotojams, kurie jau dabar yra pažeidžiamiausi patekimo į darbo rinką ir dalyvavimo joje požiūriu, kyla didesnė atskirties rizika. Tai apima moteris, jaunimą, neįgaliuosius ir kitas diskriminaciją darbo vietoje patiriančias grupes, pavyzdžiui, migrantus ir romus. Kai kurie darbuotojai, ypač moterys, gali būti priversti atsisakyti savo darbo dėl vaikų ir kitų šeimos narių priežiūros pareigų. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pagrindinis Europos įmonių rūpestis – išlaikyti savo padėtį rinkoje ir išsaugoti darbo vietas milijonams darbuotojų. Įmonės ir socialiniai partneriai ieško pragmatiškų sprendimų, pavyzdžiui, koreguoja verslo planus, įdiegia sutrumpinto darbo laiko sistemas, nuotolinį darbą ar kitas lanksčias alternatyvas ir sudaro sąlygas nuotoliniam mokymui įmonės lygmeniu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Atsižvelgiant į tokią įvykių raidą, Europos Sąjungos užimtumo politikos koordinavimas turi būti pritaikytas reaguoti į šią naują ir precedento neturinčią padėtį. Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su Covid-19 protrūkiu, mažinti sukūrimo (SURE) (8) yra sveikintina iniciatyva, kuria siekiama nedelsiant suteikti paramą darbuotojams ir įmonėms. Jei ši priemonė bus skubiai įgyvendinta, ji padės sušvelninti neigiamą poveikį užimtumui ir sudaryti palankias sąlygas greitam ekonomikos atsigavimui. Nors neaišku, kiek ilgai truks ši ypatingoji padėtis, susidariusi dėl Covid-19 krizės, akivaizdu, kad jos poveikis bus juntamas ilgą laiką. Todėl 2020 m. užimtumo politikos gairės taip pat turėtų būti pritaikytos siekiant atsižvelgti į šią naują padėtį. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Užimtumo politikos gairės turėtų nekisti ilgesnį laikotarpį ir būti tinkamos visoms valstybėms narėms, nepaisant skirtingų nacionalinių aplinkybių. Tačiau, esant dabartiniam Covid-19 protrūkiui, kuris pagal dabar jau matomus ženklus virs ekonomikos ir socialine krize, turėsiančia sunkių ir ilgalaikių padarinių Europos darbo rinkoms, reikėtų apsvarstyti galimybę šiais metais patvirtinti papildomas ir išskirtines/ekstremaliosios padėties užimtumo politikos gaires, kad būtų galima padėti ES valstybėms narėms pakoreguoti užimtumo politiką siekiant susidoroti su šia precedento neturinčia padėtimi. Turėtų būti toliau tobulinamas esamas atvirasis koordinavimo metodas siekiant padėti valstybėms narėms atlikti pažangos, padarytos vykdant reformas, lyginamąją analizę ir pagerinti jų užimtumo politikos ir nacionalinių socialinės apsaugos sistemų rezultatus. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ekstremaliosios Covid-19 padėties užimtumo politikos gairės galėtų apimti nuorodas į veiksmingas laikinas priemones, kurių reikia krizės poveikiui sušvelninti, pavyzdžiui, sutrumpinto darbo laiko tvarką, pajamų rėmimą, ligos išmokų pratęsimą, darbdavių socialinio draudimo įmokų mokėjimo atidėjimą, preliminarų darbo užmokesčio apmokestinimą ir pridėtinės vertės mokestį, taip pat nuotolinio darbo skatinimą (kartu numatant darbdavių atsakomybę už darbuotojų sveikatą ir saugą). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Atsižvelgdamas į Covid-19 krizę, EESRK šią nuomonę laiko galimybe pateikti pastabų ir rekomendacijų dėl būdų, kaip įveikti precedento neturinčius darbo rinkų sutrikimus, vykstančius vis daugiau šalių, kuriose, kovojant su virusine infekcija, iš dalies buvo sustabdytas socialinis ir ekonominis gyvenimas. Dėl šios padėties ES valstybės narės turės pakoreguoti savo užimtumo politiką. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK atkreipia dėmesį į savo ankstesnes nuomones dėl užimtumo politikos gairių ir pakartoja kai kuriuos svarbius jų punktus:






  — | Reikia dėti daugiau pastangų investuojant į kokybiškų darbo vietų kūrimą ir sprendžiant mažų garantijų darbo problemą, nes toks darbas taip pat mažina našumą (9). |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Reikia dėti daugiau pastangų investuojant į kokybiškų darbo vietų kūrimą ir sprendžiant mažų garantijų darbo problemą, nes toks darbas taip pat mažina našumą (9).

| — | ES ir jos valstybės narės turi toliau stengtis šalinti skirtumus. Aukštynkryptė konvergencija yra kompleksinis principas, į kurį turi būti atsižvelgta ir kuris turi būti įtrauktas į visas ES politikos sritis (10). |
| --- | --- |

—

ES ir jos valstybės narės turi toliau stengtis šalinti skirtumus. Aukštynkryptė konvergencija yra kompleksinis principas, į kurį turi būti atsižvelgta ir kuris turi būti įtrauktas į visas ES politikos sritis (10).

| — | EESRK pakartoja savo raginimą parengti tinkamą socialinių investicijų dokumentų rinkinį įgyvendinant 2 % BVP vertės Europos ekonomikos augimo ir investicijų programą (11). |
| --- | --- |

—

EESRK pakartoja savo raginimą parengti tinkamą socialinių investicijų dokumentų rinkinį įgyvendinant 2 % BVP vertės Europos ekonomikos augimo ir investicijų programą (11).

| — | Į kiekvieną gairę reikia įtraukti lyčių lygybės nuostatas ir itin daug dėmesio būtina skirti mažo darbo užmokesčio klausimams, šalinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus (12). |
| --- | --- |

—

Į kiekvieną gairę reikia įtraukti lyčių lygybės nuostatas ir itin daug dėmesio būtina skirti mažo darbo užmokesčio klausimams, šalinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus (12).

| — | Įvairiose nuomonėse dar kartą buvo pabrėžta neįgaliųjų, migrantų ir romų socialinės įtraukties strategija. |
| --- | --- |

—

Įvairiose nuomonėse dar kartą buvo pabrėžta neįgaliųjų, migrantų ir romų socialinės įtraukties strategija.

| — | Veiksmingas socialinis dialogas yra svarbus siekiant aukštynkryptės socialinės konvergencijos ir galimybių gauti kokybišką darbą, įgyti įgūdžių ir gebėjimų tikslų, taip pat siekiant pagerinti su šiais tikslais susijusių reformų rengimą ir įgyvendinimą (13). |
| --- | --- |

—

Veiksmingas socialinis dialogas yra svarbus siekiant aukštynkryptės socialinės konvergencijos ir galimybių gauti kokybišką darbą, įgyti įgūdžių ir gebėjimų tikslų, taip pat siekiant pagerinti su šiais tikslais susijusių reformų rengimą ir įgyvendinimą (13).

| — | Vienintelis būdas sukurti teisingesnę visuomenę – skatinti tvaresnį ir įtraukesnį ekonomikos augimą ir užimtumą, kartu didinant našumą ir konkurencingumą, siekiant užtikrinti piliečiams deramas darbo sąlygas, pakankamą darbo užmokestį ir pensijas ir galimybę naudotis savo teisėmis (14). |
| --- | --- |

—

Vienintelis būdas sukurti teisingesnę visuomenę – skatinti tvaresnį ir įtraukesnį ekonomikos augimą ir užimtumą, kartu didinant našumą ir konkurencingumą, siekiant užtikrinti piliečiams deramas darbo sąlygas, pakankamą darbo užmokestį ir pensijas ir galimybę naudotis savo teisėmis (14).

| — | Vienoje iš savo nuomonių dėl ramsčio Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę tobulinti rezultatų suvestinę, taip pat į tai, kad reikalingas ir ekonominis, ir socialinis Europos semestras (15). Itin svarbus makroekonominių reikalų priežiūros ir užimtumo bei socialinės politikos ryšys. |
| --- | --- |

—

Vienoje iš savo nuomonių dėl ramsčio Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę tobulinti rezultatų suvestinę, taip pat į tai, kad reikalingas ir ekonominis, ir socialinis Europos semestras (15). Itin svarbus makroekonominių reikalų priežiūros ir užimtumo bei socialinės politikos ryšys.

| — | EESRK vis dar laikosi nuomonės, kad, nepaisant pažangos ramsčio srityje ir užimtumo politikos gairių įtraukimo į bendras ekonominės politikos gaires, šių dviejų gairių rinkinių konvergencija tebėra nepakankama. EESRK palankiai vertina gairių atnaujinimą, grindžiamą darnaus vystymosi tikslų integravimu į Europos semestrą. |
| --- | --- |

—

EESRK vis dar laikosi nuomonės, kad, nepaisant pažangos ramsčio srityje ir užimtumo politikos gairių įtraukimo į bendras ekonominės politikos gaires, šių dviejų gairių rinkinių konvergencija tebėra nepakankama. EESRK palankiai vertina gairių atnaujinimą, grindžiamą darnaus vystymosi tikslų integravimu į Europos semestrą.

| 3.2. | EESRK pakartoja, kad rengiant darbo rinkos ir socialinių teisių reguliavimo politiką būtina sklandžiai derinti konkurencingumo, našumo ir socialinio tvarumo, įskaitant darbuotojų teises, aspektus, nes juos sieja akivaizdus ryšys. Visos Europos, nacionalinių ir vietos institucijų įgyvendinamos politikos priemonės turėtų užtikrinti tinkamą ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo pusiausvyrą (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Užimtumo politika yra labai svarbi tiek visos ES, tiek ir jos valstybių narių ekonominiam ir socialiniam vystymuisi. Užimtumo politikos gairėms tenka svarbus vaidmuo suburiant Komisiją, šalių Vyriausybes, darbdavius ir profesines sąjungas siekiant modernizuoti užimtumo politiką ir socialinės apsaugos sistemas, kad jos atitiktų kintančias ekonomines ir socialines sąlygas Europoje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Europos socialinių teisių ramstis (ESTR) gali būti priemonė skatinti aukštynkryptę konvergenciją ir geresnes gyvenimo ir darbo sąlygas visoje ES. Darbo rinkos ateitis turėtų būti viena pagrindinių temų diskusijoje dėl ramsčio, kad būtų aptariami svarbiausi šios srities pokyčiai, ir turėtų būti priimta nuosekli Europos užimtumo strategija, apimanti šias temas:






  — | investicijos ir inovacijos, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

investicijos ir inovacijos,

| — | užimtumas ir kokybiškų darbo vietų kūrimas, |
| --- | --- |

—

užimtumas ir kokybiškų darbo vietų kūrimas,

| — | teisingos darbo sąlygos visiems, |
| --- | --- |

—

teisingos darbo sąlygos visiems,

| — | sąžiningi ir sklandūs pokyčiai, paremti aktyvia darbo rinkos politika, |
| --- | --- |

—

sąžiningi ir sklandūs pokyčiai, paremti aktyvia darbo rinkos politika,

| — | lygios galimybės visiems, |
| --- | --- |

—

lygios galimybės visiems,

| — | visų suinteresuotųjų subjektų, ypač socialinių partnerių, įtraukimas; |
| --- | --- |

—

visų suinteresuotųjų subjektų, ypač socialinių partnerių, įtraukimas;

| — | investicijos į švietimo ir mokymo sistemas siekiant užtikrinti kokybišką ir įtraukų švietimą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, ypač siekiant atsižvelgti į skaitmeninių ir ekologiškų įgūdžių poreikius. |
| --- | --- |

—

investicijos į švietimo ir mokymo sistemas siekiant užtikrinti kokybišką ir įtraukų švietimą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, ypač siekiant atsižvelgti į skaitmeninių ir ekologiškų įgūdžių poreikius.

| 3.5. | Veiksmingas ESTR įgyvendinimas valstybėse narėse bus įmanomas tik tuomet, jei bus pakankamai finansinių išteklių investuoti į socialinę politiką, kuria siekiama įgyvendinti teises ir principus vykdant konkrečias politikos iniciatyvas. Šiuo tikslu reikėtų pasinaudoti tokiais mechanizmais kaip Europos socialinis fondas ir Europos strateginių investicijų fondas (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pažymėtina, kad didelis iššūkis daugeliui šalių yra nedarbas. Dėl Covid-19 krizės poveikio vykdant aktyvią darbo rinkos politiką reikia dėti daugiau pastangų nei įprastomis aplinkybėmis. Reikia nuveikti daugiau tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Užimtumo politikos gairės, suderintos su ESTR principais, gali būti svarbi priemonė valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant politiką ir priemones, kuriomis siekiama trumpuoju laikotarpiu sušvelninti Covid-19 krizės ekonominį ir socialinį poveikį ir įveikti krizę nepažeidžiant darbuotojų teisių ir neprarandant konkurencingumo. Tai galima koordinuoti pagal Europos semestro sistemą. Užimtumo politikos gairėse pirmenybė turėtų būti teikiama socialinio dialogo skatinimui. Tvirtas socialinis dialogas turėtų būti užtikrintas visais lygmenimis, siekiant tiek ekonominiu, tiek socialiniu požiūriu tvariai šalinti krizės padarinius. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Šiuo požiūriu ir darbdaviams, ir darbuotojams naudingesnis yra darbo vietų išlaikymas ir tinkama kompensacija už sutrumpintą darbo laiką nei atleidimas iš darbo. ES mastu skatinant tokias darbo rinkos priemones ir teikiant joms finansinę paramą būtų svariai prisidedama prie ekonominio ir socialinio gyvenimo stabilizavimo šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai įvertino tai, kad buvo sukurta priemonė SURE (18), t. y. ES Komisijos paskelbta priemonė, kuria siekiama finansiškai remti sutrumpinto darbo laiko tvarką, pajamų kompensavimo mechanizmus ir kitas priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią nedarbui dėl Covid-19 protrūkio. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kalbant apie gaires valstybėms narėms dėl būdų, kaip taikyti šią priemonę, EESRK ragina Komisiją užtikrinti bent tai, kad: a) visos valstybės narės įdiegtų sutrumpinto darbo laiko ar panašias priemones, b) tokios priemonės turėtų būti taikomos visiems darbuotojams, sektoriams ir įmonėms, c) mokėjimai būtų atliekami, pageidautina, toms įmonėms, kurios deda daugiau pastangų siekdamos išvengti darbuotojų atleidimo, ir d) socialiniai partneriai būtų visapusiškai įtraukti į sistemų kūrimo, plėtojimo ir įgyvendinimo procesą nacionaliniu, sektorių ir įmonių lygmeniu, ir būtų skiriamas tinkamas ES finansavimas siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti reikiamas priemones. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Neseniai paskelbtame bendrame pareiškime dėl Covid-19 (19) Europos socialiniai partneriai primygtinai ragina padaryti viską siekiant padėti darbuotojams, įmonėms, ekonominei veiklai ir viešosioms paslaugoms išgyventi krizę, kad būtų galima atnaujinti veiklą pasibaigus krizei, išlaikyti darbuotojus darbo vietose, apsaugoti juos nuo nedarbo ir pajamų praradimo ir sumažinti finansinius nuostolius. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Socialiniai partneriai primygtinai ragina Vyriausybes patvirtinti konkrečias priemones, kuriomis numatoma:






  — | vengti bendrosios rinkos iškraipymų, įskaitant draudimus ir eksporto apribojimus, ypač eksportuojant medicinos įrangą ir vaistus, ir sustabdyti sienų uždarymą prekių gabenimui; visų krovininio transporto rūšių apsauga yra prioritetas Europos Sąjungai, kuri taip pat atlieka esminį vaidmenį koordinuojant ir informuojant apie valstybių narių veiksmus, |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

vengti bendrosios rinkos iškraipymų, įskaitant draudimus ir eksporto apribojimus, ypač eksportuojant medicinos įrangą ir vaistus, ir sustabdyti sienų uždarymą prekių gabenimui; visų krovininio transporto rūšių apsauga yra prioritetas Europos Sąjungai, kuri taip pat atlieka esminį vaidmenį koordinuojant ir informuojant apie valstybių narių veiksmus,

| — | skatinti valstybių narių išlaidas ir investicijas, visų pirma siekiant sustiprinti nacionalinių sveikatos priežiūros tarnybų, socialinės apsaugos sistemų ir kitų visuotinės svarbos paslaugų personalą, įrangą ir priemones, |
| --- | --- |

—

skatinti valstybių narių išlaidas ir investicijas, visų pirma siekiant sustiprinti nacionalinių sveikatos priežiūros tarnybų, socialinės apsaugos sistemų ir kitų visuotinės svarbos paslaugų personalą, įrangą ir priemones,

| — | sutelkti nepanaudotas struktūrinių fondų ir kitų ES fondų lėšas siekiant padėti valstybėms narėms užtikrinti finansinę paramą ir pajamų rėmimą darbo netekusiems arba laikinai nedirbantiems darbuotojams, |
| --- | --- |

—

sutelkti nepanaudotas struktūrinių fondų ir kitų ES fondų lėšas siekiant padėti valstybėms narėms užtikrinti finansinę paramą ir pajamų rėmimą darbo netekusiems arba laikinai nedirbantiems darbuotojams,

| — | užtikrinti galimybę gauti kreditą ir finansinę paramą įmonėms, ypač visų rūšių MVĮ, kurias paveikė izoliavimo ir neatidėliotinos priemonės, imantis koordinuotų intervencinių ES biudžeto, ECB, EIB ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų veiksmų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti galimybę gauti kreditą ir finansinę paramą įmonėms, ypač visų rūšių MVĮ, kurias paveikė izoliavimo ir neatidėliotinos priemonės, imantis koordinuotų intervencinių ES biudžeto, ECB, EIB ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų veiksmų,

| — | aktyvuoti Solidarumo fondą gaivalinėms nelaimėms ir bet kokį kitą ES lygmeniu turimą finansavimą, pakoreguojant šiuo metu nepakankamą biudžetą, |
| --- | --- |

—

aktyvuoti Solidarumo fondą gaivalinėms nelaimėms ir bet kokį kitą ES lygmeniu turimą finansavimą, pakoreguojant šiuo metu nepakankamą biudžetą,

| — | taip pat pripažinti Europos Komisijos pastangas visiškai lanksčiai taikyti valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

—

taip pat pripažinti Europos Komisijos pastangas visiškai lanksčiai taikyti valstybės pagalbos taisykles.

| 3.13. | Valstybės narės turėtų įtraukti nacionalinius socialinius partnerius į nacionalinių priemonių rengimo ir įgyvendinimo procesą. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komisija ir valstybės narės privalo užtikrinti, kad finansinė parama pasiektų įmones, ypač visų tipų MVĮ, ir visus darbuotojus, įskaitant dirbančius mažų garantijų darbą, kurie yra pažeidžiamiausi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komisijos planas lanksčiai taikyti fiskalines ir valstybės pagalbos taisykles yra labai svarbus remiant viešąsias paslaugas, kurių pajėgumai beveik išnaudoti, ir nuo krizės nukentėjusias įmones bei darbuotojus. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ES lėšos, investuotos į darbuotojų ir įmonių apsaugą nuo blogiausių krizės padarinių, turėtų būti skiriamos papildomai prie valstybių narių išlaidų. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Reaguodama į šią ekstremaliąją situaciją Europa turi elgtis atsakingai, solidariai ir veiksmingai, apsaugodama visus nukentėjusius savo piliečius, darbuotojus ir įmones. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Užimtumo politikos gairėms tenkantis krypties nustatymo vaidmuo yra svarbus ir Covid-19 krizės metu, kai daugiausia dėmesio skiriama trumpalaikėms priemonėms. NET ir tada, kai reikia veikti neatidėliotinai, negalima pamiršti ilgalaikės perspektyvos, kad būtų siekiama tvarios aukštynkryptės konvergencijos. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   5 gairė. Darbo jėgos paklausos didinimas

| 4.2.1. | Žvelgiant iš ilgalaikės perspektyvos, ši gairė neužtikrina veiksmingų priemonių darbo jėgos paklausai didinti. Visos pasiūlytos priemonės yra susijusios su kliūtimis įmonėms patekti į rinką ir mokesčių perkėlimu siekiant sumažinti darbo jėgai tenkančią fiskalinę naštą. Šis pasiūlymas yra trumpalaikis ir juo neatsižvelgiama į valstybės finansinio pajėgumo mažinimo politines pasekmes. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Pagal 5 gairę valstybės narės vis dar raginamos skatinti „novatoriškas darbo formas“. Nors naujos darbo formos ir inovacijos suteikia augimo galimybių, EESRK jau anksčiau yra pabrėžęs daugelį su tokio pobūdžio darbu susijusių iššūkių. Užimtumo politikos gairėmis turėtų būti siekiama su šiomis naujomis darbo formomis siejamas tendencijas paversti sąžiningomis užimtumo galimybėmis, grindžiamomis sklandaus profesinės veiklos keitimo galimybėmis ir atitinkamų nuostatų dėl darbuotojų saugumo pusiausvyra (20). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Palankiai vertintinas raginimas nustatyti deramą darbo užmokestį, gerinant nustatytus minimaliojo darbo užmokesčio mechanizmus, jei tokių yra, arba vedant kolektyvines derybas. Itin svarbus socialinių partnerių dalyvavimas ir labai teigiamai vertintina tai, kad gairėse valstybės narės raginamos „siekdamos nustatyti darbo užmokestį [...] skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas“. EESRK šiuo metu rengia nuomonę dėl deramo minimalaus darbo užmokesčio (21). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Palankiai vertinamas gairėse numatytas darbo jėgai tenkančios mokesčių naštos perkėlimas kitiems šaltiniams, taip pat naujas patikslinimas. Tačiau reikia daugiau aiškumo dėl kitų galimų šaltinių. EESRK priėmė nuomones, skirtas agresyvaus mokesčių planavimo, sukčiavimo, mokesčių slėpimo ir panašiems klausimams spręsti (22). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Galiausiai į šią gairę turėtų būti įtraukti pasiūlymai, skirti kolektyvinių sutarčių veiksmingumui didinti plečiant jų aprėptį. Kartu būtina ir labai svarbu visapusiškai laikytis subsidiarumo principo ir gerbti savarankišką socialinių partnerių vaidmenį (23). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   6 gairė. Darbo jėgos pasiūlos didinimas ir galimybių įsidarbinti, įgūdžių bei kompetencijos gerinimas

| 4.3.1. | Gerai, kad šioje gairėje nurodoma visa apimanti kompetencijų vizija, suderinta su tvaria gamybos sistema. EESRK palankiai vertina tai, kad gairėse valstybės narės raginamos pritaikyti savo švietimo ir mokymo sistemas ir į jas investuoti, kad užtikrintų kokybišką ir įtraukų švietimą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESRK ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti ES lėšomis sudaromomis galimybėmis, paremiant ir nacionaliniais ištekliais. EESRK ragina parengti veiksmingesnes Europos ir nacionalines strategijas, kuriomis būtų siekiama užtikrinti tvarų visų suaugusiųjų perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo finansavimą, visų pirma akcentuojant veiksmingos paramos darbuotojams ir bedarbiams teikimą iš valstybinių įdarbinimo tarnybų, įmonių, asmeninių mokymosi paskyrų ir taikant kitą praktiką, naudojamą nacionaliniu lygmeniu. Atsižvelgiant į Covid-19 protrūkio poveikį, gali prireikti imtis neatidėliotinų priemonių darbo jėgos pasiūlai pritaikyti prie dabartinių poreikių ir paklausos, pavyzdžiui, paslaugų sektoriaus įmonės laikinai siųstų savo darbuotojus dirbti sveikatos priežiūros sektoriuje. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EESRK siūlo Europos Komisijai nustatyti aukštesnius suaugusiųjų švietimo ir galimybių dalyvauti darbuotojų mokymuose rodiklius ir lyginamuosius standartus, taip pat rodiklius, susijusius su viešosiomis ir privačiosiomis investicijomis į profesinį rengimą ir mokymą; be to, 6-ojoje užimtumo gairėje turėtų būti apsvarstyta darbuotojų teisė į mokamas atostogas mokymosi tikslais ir jos reikalaujama (24). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas bus pagrindinis veiksnys siekiant ne tik pritaikyti darbo rinkas Covid-19 krizės laikotarpiu, bet ir užtikrinti, kad po krizės Europa taptų stipresnė ir konkurencingesnė. Valstybės narės, naudodamosi Europos socialinio fondo parama, turėtų sukurti arba sustiprinti paramos profesinės veiklos keitimui mechanizmus ir sistemas. Tokių mechanizmų tikslas – rasti būdų grįžti į darbo rinką, užkirsti kelią atleidimams iš darbo, kurie lemtų ilgalaikį nedarbą, taip pat atverti kelius naujoms darbo vietoms ir pradėti įvairius darbo vietų kūrimo procesus. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Norint kurti veiksmingesnę ES užimtumo politiką skaitmeniniame amžiuje reikėtų geriau suprasti kintantį darbo ir darbo santykių pobūdį. Dėl Covid-19 pandemijos kaip niekad daug žmonių dirba nuotoliniu būdu. Nuotolinis darbas netinka visoms aplinkybėms ir visų rūšių pareigoms atlikti, tačiau, jei nuotolinis darbas taikomas tinkamai, jis gali būti svarbus elementas siekiant užtikrinti darbo laiko lankstumą, kad darbuotojai galėtų geriau derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą ir būtų tenkinami įmonių interesai. Labai svarbu užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos priemones tiek darbo vietoje, tiek nuotolinio darbo sąlygomis, įskaitant darbo laiko apribojimus. Taip pat reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir investuoti į priemones, skirtas naujoms ir besiformuojančioms rizikos rūšims, įskaitant stresą ir kitą psichosocialinę riziką, mažinti. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Siekiant užtikrinti visišką visų mokytojų ir mokinių, taip pat piliečių, įskaitant gyvenančius atskirtose vietovėse, skaitmeninį raštingumą, būtina numatyti tinkamą viešąjį finansavimą ir įdarbinti kvalifikuotus techninius darbuotojus. Labai svarbu užtikrinti prieigą prie interneto ir skaitmeninio raštingumo ugdymą visiems rizikos grupėms priklausantiems asmenims, taip pat užtikrinti, kad tokie asmenys galėtų naudotis savo teisėmis ir socialinėmis paslaugomis. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | EESRK jau yra pabrėžęs būtinybę užtikrinti deramą pragyvenimą mokymosi laikotarpiu. Taip pat reikėtų išnagrinėti kai kuriose ES valstybėse narėse taikomas priemones, siekiant užtikrinti, kad kai kurių valstybių narių geroji praktika, susijusi su minimaliais standartais, taikomais teisėms į mokymosi atostogas, taptų įprasta praktika. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Kalbant apie paramą bedarbiams ir atsižvelgiant į padidėjusį darbuotojų, kurie yra ilgalaikiai bedarbiai, skaičių, užimtumo politikos gairėse turėtų būti svarstoma būtinybė imtis išankstinių veiksmų, kad būtų išvengta neigiamo psichologinio poveikio dėl nedalyvavimo darbo rinkoje. Nedarbo draudimo išmokų aprėptis ir dydis turi būti pakankami. Kai kurios nacionalinės sistemos yra pernelyg nelanksčios kvalifikacijos atžvilgiu, o kompensacijos yra per mažos. Šiuo atžvilgiu EESRK neseniai paragino imtis Europos lygmens veiksmų, kad būtų nustatyti minimalūs nacionalinių nedarbo sistemų standartai (25). |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | ES užimtumo vizijos dėmesio centre turėtų būti kokybiškų darbo vietų svarstymas, kartu sudarant palankesnes įsidarbinimo galimybes visų formų darbe. |
| --- | --- |

4.3.9.

4.4.   7 gairė. Darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas

| 4.4.1. | Raginimas kovoti už skaidrias ir nuspėjamas sąlygas, užkirsti kelią segmentacijai bei mažų garantijų darbui ir skatinti perėjimą prie neterminuotų darbo sutarčių yra teigiamas ženklas. Tas pats pasakytina ir apie socialinių partnerių gebėjimo vesti kolektyvines derybas stiprinimą ir didinimą. Užimtumo politikos gairėmis taip pat turėtų būti siekiama skatinti kolektyvinių derybų aprėptį ir užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų teisę jungtis į profesines sąjungas ir būti jų atstovaujami. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Šios gairės nuostatos dėl galimybės pasinaudoti nešališku ginčų sprendimu turėtų būti taikomos visuotinai, o ne vien tik „neteisėto atleidimo iš darbo“ atveju. Tačiau turi būti išsaugotos suinteresuotųjų subjektų teisės kreiptis į teismus tais atvejais, kai alternatyvus ginčų sprendimas buvo nesėkmingas (26). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Kiti teigiami Komisijos pasiūlymo elementai, palyginti su dabartinėmis užimtumo politikos gairėmis, yra tai, kad akcentuojamos deramos sąlygos mobiliesiems darbuotojams, taip pat pateikiamos nuorodos į kovą su diskriminacija ir dirbančiųjų skurdo panaikinimą. Bus svarbu, kad valstybės narės, įgyvendindamos priemones, pavyzdžiui, uždarydamos sienas Covid-19 protrūkio poveikiui sušvelninti, atsižvelgtų į mobiliuosius darbuotojus, įskaitant pasienio darbuotojus. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Šioje gairėje trūksta vieno aspekto – būtinybės užtikrinti geresnę darbuotojų saugą ir sveikatą. Atsižvelgiant į Covid-19 protrūkį, sveika ir saugi darbo vieta yra labai svarbios mažinant užsikrėtimo riziką ir kovojant su viruso bei kitų ligų plitimu. Darbdaviai turi prisiimti atsakomybę už savo darbuotojų sveikatą ir saugą ir teikti jiems bei jų atstovams tinkamą informaciją, atlikti rizikos vertinimus ir imtis prevencinių priemonių. Visi – valdžios institucijos, įmonės, darbuotojai ir socialiniai partneriai – turi atlikti tam tikrą vaidmenį siekiant apsaugoti darbuotojus, jų šeimas ir plačiąją visuomenę. Siekdamos pagerinti darbo rinkų veikimą, valstybės narės turėtų investuoti į darbuotojų sveikatą ir saugą ir užtikrinti tinkamas priemones bei išteklius darbo inspekcijoms arba profesinių sąjungų atstovams sveikatos ir saugos klausimais ir teikti paramą darbdaviams. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Daugumos mažųjų ir labai mažų įmonių ekonominiai ir valdymo ištekliai yra riboti, todėl joms reikėtų suteikti praktinę, finansinę ir pritaikytą paramą darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) programoms, kad jos galėtų pritaikyti darbo vietas ir greitai įdiegti naujas procedūras ir praktiką, tuo apsaugodamos darbuotojus. Darbo inspektoriai, Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA), Europos įmonių tinklas ir kompetentingos nacionalinio lygmens institucijos gali teikti praktinę paramą, pavyzdžiui, sudaryti galimybę naudotis naudotojams patogiomis efektyviomis ir nemokamomis priemonėmis, informacija, gairėmis ir patarimais. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | EESRK siūlytų dėti daugiau pastangų stiprinant socialinių partnerių gebėjimus vesti socialinį dialogą, numatyti investicijas į struktūras, skirtas socialiniam dialogui remti, ir numatyti tokias procedūras, kuriomis būtų skatinamas socialinis dialogas. Yra šalių, kuriose socialinis dialogas yra mažiau išplėtotas, o kai kuriose valstybėse šioje srityje dėl krizės netgi pažengta atgal. Palankiai vertiname Europos Komisijos pastangas aktyviau bendradarbiauti su socialiniais partneriais įgyvendinant Europos semestrą. Atsižvelgdamas į esminę socialinio dialogo svarbą įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir vykdant veiksmus pagal užimtumo politikos gaires ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, EESRK pakartoja savo raginimą socialinį dialogą vesti visose valstybėse narėse ir primygtinai ragina visus nacionalinio ir Europos lygmens politinius veikėjus stiprinti kolektyvinių derybų struktūras visais lygmenimis. Be to, Komisija padarė pažangą įtraukiant pilietinę visuomenę į konkrečių šalių ataskaitų procesą ir tai yra teigiamas dalykas, kuris turėtų būti toliau plėtojamas. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   8 gairė. Lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties didinimas ir kova su skurdu

| 4.5.1. | Socialinės apsaugos aprėptis vertinama atsižvelgiant į demografinius iššūkius ir būtinybę darbuotojams ilgiau dalyvauti darbo rinkoje. Užimtumo politikos gairėse taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tokius tikslus kaip visapusiška ir veiksminga aprėptis, tinkamumas ir skaidrumas. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Lyčių lygybę galima pasiekti tik didinant moterų dalyvavimą visais darbo rinkos lygmenimis, tiek užimtumo požiūriu, tiek didinant moterų vidutinį darbo laiką. Reikia papildomų priemonių moterų užimtumui kylančioms kliūtims, pavyzdžiui, įperkamos ir prieinamos priežiūros trūkumui, šalinti ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti. Šiuo tikslu Europos ir nacionaliniu lygmenimis reikia šalinti įvairias struktūrines kliūtis, be kita ko, didinti investicijas į kokybiškas viešąsias paslaugas ir priemones dėl darbo užmokesčio skaidrumo. Verslumas gali suteikti moterims ekonominės nepriklausomybės galimybę, užtikrinant kokybiškas darbo vietas, sėkmingą karjerą, moterų skurdo ir socialinės atskirties pašalinimą bei prisidėti prie proporcingesnio lyčių atstovavimo priimant sprendimus. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Ypač svarbu sudaryti palankesnes sąlygas patekti į darbo rinką neįgaliesiems, šalinant diskriminacinę praktiką. Siekiant kovoti su išankstiniu nusistatymu prieš neįgaliuosius ir skatinti jų nediskriminavimą tinkamą paramą turi teikti Užimtumo tarnybos ir viešosios kampanijos. Kalbant apie galimybę naudotis paslaugomis negalios požiūriu, būtina paminėti savarankišką gyvenimą ir prieinamumą. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Kad visiems būtų užtikrinta galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, reikia atkreipti dėmesį į būtinybę užtikrinti tvarų, veiksmingą, įperkamą ir prieinamą kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir deramą finansavimą siekiant tinkamai apmokyti sveikatos priežiūros darbuotojus. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Kalbant apie vyresnių žmonių aktyvumą, reikia konkrečių pasiūlymų, kad nebūtų vykdoma netinkama politika vyresnio amžiaus darbuotojų atžvilgiu. Kaip Europos socialiniai partneriai susitarė „Europos socialinių partnerių atskirame pagrindų susitarime dėl vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumu grindžiamo požiūrio“ (27), vyresnių žmonių aktyvumu siekiama „optimizuoti visų amžiaus grupių darbuotojų galimybes dirbti kokybiškomis, produktyviomis ir sveikomis sąlygomis iki teisėto pensinio amžiaus, remiantis abipusiu darbdavių ir darbuotojų įsipareigojimu ir motyvacija“. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Be to, šiuo klausimu EESRK daugelyje nuomonių yra pabrėžęs, kad reikia skatinti kartų solidarumą, kurį papildytų veiksminga ekonomikos augimo ir užimtumo politika. Mums reikia tikros „vyresnių žmonių aktyvumo“ politikos, kad būtų galima taikyti gerų darbo sąlygų, sveikatos ir saugos bei darbo laiko politiką ir didinti dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą sistemoje. Mes taip pat turime didinti vyresnio amžiaus žmonių, kurie dažnai yra priversti anksti išeiti iš darbo rinkos dėl sveikatos problemų, darbo intensyvumo, ankstyvo atleidimo ar neturėtų galimybių mokytis ar sugrįžti į darbo rinką, užimtumo lygį (28). |
| --- | --- |

4.5.6.

2020 m. gegužės 7 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 146 straipsnio 2 dalis.

1

(2)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57.

2

(3)  OL C 14, 2020 1 15, p. 1

3

(4)  Žr. ILO Monitor 2nd edition: COVID-19 and the world of work.

4

(5)  Žr. EESRK deklaraciją „ES atsakas į COVID-19 protrūkį ir būtinas precedento neturintis valstybių narių solidarumas“.

5

(6)  SMEunited A view on the COVID impact on and support measures for SMEs; BusinessEurope, 2020 m. balandžio 23 d. Europos Vadovų Tarybos vaizdo konferencija; Pierre’o Gattaz’o ir Markuso J. Beyrer’io raštas Europos Vadovų Tarybos pirmininkui Charles’ui Micheliui.

6

(7)  SMEunited A view on the COVID impact on and support measures for SMEs.

7

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  OL C 282, 2019 8 20, p. 32, 3.1.4 punktas.

9

(10)  OL C 282, 2019 8 20, p. 32, 1.7 punktas.

10

(11)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57, 1.3 ir 4.3 punktai.

11

(12)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57, 1.13 punktas.

12

(13)  OL C 282, 2019 8 20, p. 32, 3.3.1 punktas.

13

(14)  OL C 282, 2019 8 20, p. 32, 3.4.1 punktas.

14

(15)  OL C 81, 2018 3 2, p. 145.

15

(16)  OL C 282, 2019 8 20, p. 32, 1.3 punktas.

16

(17)  OL C 282, 2019 8 20, p. 32, 3.5.5 punktas.

17

(18)  Europos laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) atsižvelgiant į Covid-19 protrūkį.

18

(19)  Europos socialinių partnerių bendras pareiškimas dėl COVID-19.

19

(20)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57, 5.1 punktas.

20

(21)  Nuomonė SOC/632 „Deramas minimalus darbo užmokestis visoje Europoje“ (dar rengiama).

21

(22)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57, OL C 129, 2018 4 11, p. 1.

22

(23)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57, 5.5 punktas.

23

(24)  Nuomonė SOC/629 „Tvarus mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimas atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą“ (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkausiančios Kroatijos prašymu) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 8).

24

(25)  OL C 97, 2020 3 24, p. 32.

25

(26)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57, 5.9 punktas.

26

(27)  Europos socialinių partnerių atskirame pagrindų susitarime dėl vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumu grindžiamo požiūrio.

27

(28)  OL C 237, 2018 7 6, p. 57, 5.9 punktas ir nuomonė „Besikeičiantis darbo pasaulis ir ilgaamžiškumas/senėjanti visuomenė. Išankstinės sąlygos senėjantiems darbuotojams, kad jie galėtų išlikti aktyvūs naujajame darbo pasaulyje“(OL C 14, 2020 1 15, p. 60).

28

„Besikeičiantis darbo pasaulis ir ilgaamžiškumas/senėjanti visuomenė. Išankstinės sąlygos senėjantiems darbuotojams, kad jie galėtų išlikti aktyvūs naujajame darbo pasaulyje“

---

| 14.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/29

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl 2021 m. paramos iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF), iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl 2021 m. išteklių ir jų skirstymo ir iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos dėl 2021 m. išteklių ir taikymo

(COM(2019) 581 – 2019/0254 (COD))

(2020/C 232/04)

| Vienintelis pranešėjas | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Vienintelis pranešėjas

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Konsultavimasis | Taryba, 2019 11 22
  Europos Parlamentas, 2019 11 25 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakinga komisija | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 3 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 5 7 |
| Plenarinė sesija | 551 – nuotolinė plenarinė sesija |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 254 / 0 / 7 |

Konsultavimasis

Taryba, 2019 11 22

Europos Parlamentas, 2019 11 25

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Atsakinga komisija

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 3 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 5 7

Plenarinė sesija

551 – nuotolinė plenarinė sesija

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

254 / 0 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą paskelbti 2021 m. pereinamaisiais BŽŪP (pirmojo ir antrojo ramsčių) metais; metai be tiesioginės paramos pagal pirmąjį ramstį būtų lėmę visų ūkininkų deficitą, o be paramos pagal antrąjį ramstį būtų sustabdytas įsipareigojimų siekti aukštų aplinkos ar klimato tikslų vykdymas ir atidėtos investicijos į modernizavimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Remiantis Komisijos pasiūlymu, pereinamasis laikotarpis, prasidedantis 2021 m. sausio 1 d., turėtų trukti vienerius metus. EESRK primygtinai rekomenduoja nustatyti lankstų mechanizmą, kad šis laikotarpis būtų pratęstas dar vieneriems metams, o pats mechanizmas būtų pradedamas taikyti automatiškai, nebent iki 2020 m. spalio 30 d. būtų susitarta dėl būsimo ES ilgalaikio biudžeto (DFP) ir bendros žemės ūkio politikos ir jie būtų patvirtinti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK teigiamai vertina tai, kad paramai gauti 2020–2021 m. bus taikomos tos pačios sąlygos, nes ES ūkininkai jau žino sąlygas ir žalinimo reikalavimus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK įspėja dėl galutinės datos, t. y. 2020 m. rugpjūčio 1 d., iki kurios turi būti pranešta apie pakeitimus. Kadangi vėluojama priimti susitarimą dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP), gali būti neįmanoma laiku priimti sprendimus nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija priėmė apdairų sprendimą nustatydama teisių į bazines išmokas skaičių ir vertę. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pagal subsidiarumo principą teisių į bazines išmokas konvergencija paliekama valstybių narių nuožiūrai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Galimybė pratęsti kaimo plėtros programas vieneriems metams turi būti papildyta galimybe po 2020 m. panaudoti visas antrojo ramsčio lėšas, kurios nebuvo panaudotos 2014–2020 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Visų pirma Komitetas pabrėžia, kad būtina skubiai panaudoti antrojo ramsčio lėšas siekiant užtikrinti veiklos atgaivinimą po COVID-19 sukeltos krizės. Šio ramsčio parama turėtų būti skiriama jaunųjų ūkininkų įsikūrimui, trumpoms tiekimo grandinėms, kurios buvo labai svarbios krizės laikotarpiu, kolektyvinei gamybai ir rinkodarai bei kaimo turizmui. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas labai nuo turizmo priklausomiems atokiausiems, salų, kalnų ir izoliuotiems regionams. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | EESRK teigiamai vertina tai, kad daugiametės priemonės pagal antrąjį ramstį (ekologinio ūkininkavimo, agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės) pratęsiamos vieneriems metams, tačiau prašo su jomis susijusių įsipareigojimų laikotarpį pratęsti iki penkerių metų, kaip tai buvo padaryta 2014–2020 m. laikotarpiu. Dėl pasiūlymo apriboti šį laikotarpį iki trejų metų kils tam tikrų administracinių kliūčių ir nebus pasiekta aplinkai palankių rezultatų. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Pagrindiniai faktai

| 2.1. | Su dabartine BŽŪP susijęs finansinio programavimo laikotarpis baigiasi 2020 m. gruodžio 31 d. Nors dabartinių BŽŪP reglamentų taikymo terminas nėra oficialiai nurodytas, neskyrus atitinkamų biudžeto asignavimų, jų taikymas tampa neįmanomas. Be to, vis dar vyksta derybos dėl teisėkūros pasiūlymų, kuriais bus apibrėžta BŽŪP kito programavimo laikotarpiu (2021–2027 m.), ir, tikėtina, kad jie nebus priimti laiku, kad būtų galima naująją BŽŪP pradėti įgyvendinti nuo 2021 m. sausio 1 d. BŽŪP strateginiai planai, kurie šiuo metu rengiami kiekvienoje valstybėje narėje, bus pradėti įgyvendinti ne anksčiau kaip 2022 m. sausio 1 d. Esant tokiai padėčiai reikia priimti pereinamojo laikotarpio reglamentą 2021 m. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Remiantis Komisijos pasiūlymu, pereinamasis laikotarpis, prasidedantis 2021 m. sausio 1 d., turėtų trukti vienerius metus. EESRK primygtinai rekomenduoja nustatyti lankstų mechanizmą, kad šis laikotarpis būtų pratęstas dar vieneriems metams, o pats mechanizmas būtų pradedamas taikyti automatiškai, nebent iki 2020 m. spalio 30 d. būtų susitarta dėl būsimo ES ilgalaikio biudžeto (DFP) ir bendros žemės ūkio politikos ir jie būtų patvirtinti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos Komisija šiuo metu rengia tokį dokumentą, tačiau į jį neįtraukti šie klausimai:






  — | sprendimas dėl teisių į bazines išmokas konvergencijos 2020 m., kuris įsigalioja nuo 2020 m. sausio 1 d., |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

sprendimas dėl teisių į bazines išmokas konvergencijos 2020 m., kuris įsigalioja nuo 2020 m. sausio 1 d.,

| — | atokiausiems regionams ir saloms skirtos programos (POSEI) pakeitimai, kurie įsigalioja 2021 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

atokiausiems regionams ir saloms skirtos programos (POSEI) pakeitimai, kurie įsigalioja 2021 m. sausio 1 d.

| 2.4. | Šiuo reglamentu pratęsiami ir iš dalies keičiami šiuo metu galiojantys reglamentai, visų pirma siekiant numatyti biudžeto paketus priemonėmis, kurios taip pat pratęsiamos šiuo reglamentu. Juo iš dalies keičiami šie reglamentai:






  — | (ES) Nr. 1303/2013 (1), kuriuo nustatomos Europos fondų bendros nuostatos (1, 2 ir 3 straipsniai), |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

(ES) Nr. 1303/2013 (1), kuriuo nustatomos Europos fondų bendros nuostatos (1, 2 ir 3 straipsniai),

| — | (ES) Nr. 1305/2013 (2) dėl paramos kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (6 ir 8 straipsniai), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1305/2013 (2) dėl paramos kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (6 ir 8 straipsniai),

| — | (ES) Nr. 1306/2013 (3) dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos (6, 7 ir 9 straipsniai), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1306/2013 (3) dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos (6, 7 ir 9 straipsniai),

| — | (ES) Nr. 1307/2013 (4), kuriuo nustatomos tiesioginių išmokų taisyklės (EŽŪGF) (10 straipsnis), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1307/2013 (4), kuriuo nustatomos tiesioginių išmokų taisyklės (EŽŪGF) (10 straipsnis),

| — | (ES) Nr. 1308/2013 (5) dėl bendro rinkų organizavimo (BRO) (6, 7 ir 11 straipsniai), |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 1308/2013 (5) dėl bendro rinkų organizavimo (BRO) (6, 7 ir 11 straipsniai),

| — | (ES) Nr. 228/2013 (6) (ir (ES) Nr. 229/2013 (7)), kuriuos nustatomos specialios priemonės atokiausiems regionams (POSEI) (ir priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms) (12 ir 13 straipsniai). |
| --- | --- |

—

(ES) Nr. 228/2013 (6) (ir (ES) Nr. 229/2013 (7)), kuriuos nustatomos specialios priemonės atokiausiems regionams (POSEI) (ir priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms) (12 ir 13 straipsniai).

| 2.5. | Toks 2021 m. numatytas biudžetas atitiks pasiūlymus 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP), dėl kurios vis dar nepasiektas bendras sutarimas Taryboje ir todėl jos nepriėmė Europos Parlamentas (pakeitimai negalimi). Komisija pateikia šiuos pasiūlymus:






  — | 2021 m. biudžetai EŽŪGF (39,884 mlrd. EUR) ir EŽŪFKP (12,258 mlrd. EUR) atitinka reglamentuose dėl būsimos BŽŪP ir DFP pateiktus pasiūlymus, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

2021 m. biudžetai EŽŪGF (39,884 mlrd. EUR) ir EŽŪFKP (12,258 mlrd. EUR) atitinka reglamentuose dėl būsimos BŽŪP ir DFP pateiktus pasiūlymus,

| — | visos taisyklės ir reikalavimai įsigalios 2021 m. Parama ūkininkams bus toliau teikiama visus metus laikantis sąlygų ir reikalavimų, nustatytų 2014–2020 m. laikotarpiui, |
| --- | --- |

—

visos taisyklės ir reikalavimai įsigalios 2021 m. Parama ūkininkams bus toliau teikiama visus metus laikantis sąlygų ir reikalavimų, nustatytų 2014–2020 m. laikotarpiui,

| — | lėšų perkėlimas. Valstybės narės ir toliau galės perkelti lėšas iš EŽŪGF į EŽŪFKP ir atvirkščiai po 2020 m. nustatant bendrą 15 % ribą, |
| --- | --- |

—

lėšų perkėlimas. Valstybės narės ir toliau galės perkelti lėšas iš EŽŪGF į EŽŪFKP ir atvirkščiai po 2020 m. nustatant bendrą 15 % ribą,

| — | teisių į bazines išmokas skyrimas ir vertė. Galimybė ištaisyti skirstant teises į išmokas valstybių narių padarytas klaidas: tiek dėl teisių į išmokas skaičiaus, tiek dėl jų vertės, |
| --- | --- |

—

teisių į bazines išmokas skyrimas ir vertė. Galimybė ištaisyti skirstant teises į išmokas valstybių narių padarytas klaidas: tiek dėl teisių į išmokas skaičiaus, tiek dėl jų vertės,

| — | teisių į bazines išmokas verčių konvergencija. Suteikiama galimybė valstybėms narėms tęsti teisių į bazines išmokas konvergencijos procesą po 2019 m.: 2020 m. ir (arba) 2021 m., |
| --- | --- |

—

teisių į bazines išmokas verčių konvergencija. Suteikiama galimybė valstybėms narėms tęsti teisių į bazines išmokas konvergencijos procesą po 2019 m.: 2020 m. ir (arba) 2021 m.,

| — | krizių rezervas. Bus išlaikomas per pereinamąjį laikotarpį, nustatant tokią pat metinę sumą kaip ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, t. y. 400 mln. EUR (2011 m. kainomis), |
| --- | --- |

—

krizių rezervas. Bus išlaikomas per pereinamąjį laikotarpį, nustatant tokią pat metinę sumą kaip ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, t. y. 400 mln. EUR (2011 m. kainomis),

| — | EŽŪFKP įgyvendinimas. Galimybė išimties tvarka pratęsti kaimo plėtros programas vieneriems metams, |
| --- | --- |

—

EŽŪFKP įgyvendinimas. Galimybė išimties tvarka pratęsti kaimo plėtros programas vieneriems metams,

| — | daugiametės antrojo ramsčio priemonės (ekologinio ūkininkavimo, agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės). Galimybė pratęsti 2014–2020 m. programavimo laikotarpio daugiamečių priemonių galiojimą vieneriems metams. Naujų įsipareigojimų atveju valstybės narės turės pasiūlyti trumpesnę trukmę (ne ilgiau kaip trejus metus), |
| --- | --- |

—

daugiametės antrojo ramsčio priemonės (ekologinio ūkininkavimo, agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės). Galimybė pratęsti 2014–2020 m. programavimo laikotarpio daugiamečių priemonių galiojimą vieneriems metams. Naujų įsipareigojimų atveju valstybės narės turės pasiūlyti trumpesnę trukmę (ne ilgiau kaip trejus metus),

| — | Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimas (BRO) ir atokiausiems regionams ir saloms skirtos programos (POSEI). Atlikti būtinus asignavimų patikslinimus, kad derėtų su bendra EŽŪGF suma, numatyta būsimoje DFP. |
| --- | --- |

—

Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimas (BRO) ir atokiausiems regionams ir saloms skirtos programos (POSEI). Atlikti būtinus asignavimų patikslinimus, kad derėtų su bendra EŽŪGF suma, numatyta būsimoje DFP.

3.   Teiktini pranešimai

| 3.1. | Ne vėliau kaip per 10 dienų nuo pereinamojo laikotarpio reglamento įsigaliojimo:






  — | pranešti, ar nusprendė pratęsti kaimo plėtros programas iki 2021 m. gruodžio 31 d.:






  — | pateikti regioninių programų, kurios turi būti pratęstos, sąrašą, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

pranešti, ar nusprendė pratęsti kaimo plėtros programas iki 2021 m. gruodžio 31 d.:

—

pateikti regioninių programų, kurios turi būti pratęstos, sąrašą,

| — | skirti atitinkamus biudžeto asignavimus atsižvelgiant į 2021 m. metinį paskirstymą (įskaitant 2021 m. biudžeto dalį, kuri nebus perkelta į 2022–2027 m. laikotarpį), |
| --- | --- |

—

skirti atitinkamus biudžeto asignavimus atsižvelgiant į 2021 m. metinį paskirstymą (įskaitant 2021 m. biudžeto dalį, kuri nebus perkelta į 2022–2027 m. laikotarpį),

| — | turi būti įrodyta, kad gali trūkti lėšų ir kad nebus galimybės prisiimti naujų teisinių įsipareigojimų pagal Reglamentą dėl EŽŪFKP įgyvendinimo 2014–2020 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

turi būti įrodyta, kad gali trūkti lėšų ir kad nebus galimybės prisiimti naujų teisinių įsipareigojimų pagal Reglamentą dėl EŽŪFKP įgyvendinimo 2014–2020 m. laikotarpiu.

| 3.2. | Ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo pereinamojo laikotarpio reglamento įsigaliojimo pranešti:






  — | ar 2020 m. bus tęsiamas teisių į bazines išmokas vidaus konvergencijos iki vidutinės vertės procesas. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

ar 2020 m. bus tęsiamas teisių į bazines išmokas vidaus konvergencijos iki vidutinės vertės procesas.

| 3.3. | Ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 1 d. pranešti:






  — | apie tiesioginių išmokų, viršijančių 150 000 EUR per metus, sumažinimą 2021 m. kalendoriniais metais ir apie bet kokias numatomas sumažinti lėšas 2021 m.:






  — | sprendimą pervesti lėšas ir, jei taip, kokia dalis (iki 15 %) 2021 m. EŽŪGF lėšų bus pervesta siekiant suteikti papildomą finansavimą 2022 m. EŽŪFKP, |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

—

apie tiesioginių išmokų, viršijančių 150 000 EUR per metus, sumažinimą 2021 m. kalendoriniais metais ir apie bet kokias numatomas sumažinti lėšas 2021 m.:

—

sprendimą pervesti lėšas ir, jei taip, kokia dalis (iki 15 %) 2021 m. EŽŪGF lėšų bus pervesta siekiant suteikti papildomą finansavimą 2022 m. EŽŪFKP,

| — | sprendimą pervesti lėšas ir, jei taip, kokia dalis (iki 15 %) 2022 m. EŽŪFKP lėšų bus pervesta siekiant suteikti papildomą finansavimą 2021 m. EŽŪGF, |
| --- | --- |

—

sprendimą pervesti lėšas ir, jei taip, kokia dalis (iki 15 %) 2022 m. EŽŪFKP lėšų bus pervesta siekiant suteikti papildomą finansavimą 2021 m. EŽŪGF,

| — | 2021 m.: sprendimą skirti perskirstymo išmokas, |
| --- | --- |

—

2021 m.: sprendimą skirti perskirstymo išmokas,

| — | 2021 m.: EŽŪGF viršutinės ribos procentinė dalis šioms pagalbos priemonėms:






  — | perskirstymo išmokoms, |
| --- | --- | --- |

—

2021 m.: EŽŪGF viršutinės ribos procentinė dalis šioms pagalbos priemonėms:

—

perskirstymo išmokoms,

| — | išmokoms jauniesiems ūkininkams (priminimas: didžiausia nustatyta 2 % riba), |
| --- | --- |

—

išmokoms jauniesiems ūkininkams (priminimas: didžiausia nustatyta 2 % riba),

| — | savanoriškai susietajai paramai (priminimas: didžiausia nustatyta 15 % riba), |
| --- | --- |

—

savanoriškai susietajai paramai (priminimas: didžiausia nustatyta 15 % riba),

| — | išmokoms pagal pirmąjį ramstį vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių, |
| --- | --- |

—

išmokoms pagal pirmąjį ramstį vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių,

| — | pastaba: bazinės išmokos sistemos (BIS) viršutinė riba apskaičiuojama iš EŽŪGF metinės viršutinės ribos atimant kitų pagalbų viršutines ribas (kaip 2015–2020 m. laikotarpiu), |
| --- | --- |

—

pastaba: bazinės išmokos sistemos (BIS) viršutinė riba apskaičiuojama iš EŽŪGF metinės viršutinės ribos atimant kitų pagalbų viršutines ribas (kaip 2015–2020 m. laikotarpiu),

| — | sprendimą taikyti bazinės išmokos sistemą regioniniu lygmeniu 2021 m. (regionai apibrėžiami remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, pvz., jų agronominiais, socialiniais ir ekonominiais ypatumais, jų regioniniu žemės ūkio potencialu arba jų institucine ar administracine struktūra), |
| --- | --- |

—

sprendimą taikyti bazinės išmokos sistemą regioniniu lygmeniu 2021 m. (regionai apibrėžiami remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, pvz., jų agronominiais, socialiniais ir ekonominiais ypatumais, jų regioniniu žemės ūkio potencialu arba jų institucine ar administracine struktūra),

| — | ar 2021 m. bus tęsiamas teisių į bazines išmokas vidaus konvergencijos iki vidutinės vertės procesas. |
| --- | --- |

—

ar 2021 m. bus tęsiamas teisių į bazines išmokas vidaus konvergencijos iki vidutinės vertės procesas.

| 3.4. | Iki 2020 m. gruodžio 31 d. pranešti:






  — | apie alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus paramos darbo programos pakeitimus. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

apie alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus paramos darbo programos pakeitimus.

| 3.5. | EŽŪGF viršutinių ribų paskirstymas skirtingoms pirmojo ramsčio pagalbos rūšims: |
| --- | --- |

3.5.

Valstybės narės turės pranešti apie 2021 m. biudžeto paskirstymą kiekvienai pirmojo ramsčio pagalbai, išskyrus žalinimą, kuris ir toliau sudaro 30 % pirmojo ramsčio paramos; valstybės narės turi teisę kiekvienais metais peržiūrėti EŽŪGF dalį, skirtą perskirstymo išmokoms ir savanoriškai susietajai paramai.

| 3.6. | Apie tiesioginių išmokų sumažinimą:






  — | aplinkybės: dabartinio Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 11 straipsnyje numatyta pareiga pranešti valstybėms narėms tik apie jų sprendimus sumažinti konkrečiais kalendoriniais metais ūkininkui skirtinų tiesioginių išmokų sumos dalį, viršijančią 150 000 EUR 2015–2020 m. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

aplinkybės: dabartinio Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 11 straipsnyje numatyta pareiga pranešti valstybėms narėms tik apie jų sprendimus sumažinti konkrečiais kalendoriniais metais ūkininkui skirtinų tiesioginių išmokų sumos dalį, viršijančią 150 000 EUR 2015–2020 m.

| — | Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: siekiant užtikrinti esamos sistemos tęstinumą, valstybės narės taip pat turi pranešti apie savo sprendimus sumažinti išmokas, viršijančias 150 000 EUR, ir apie lėšas, numatomas gauti 2021 kalendoriniais metais sumažinus išmokas. Reglamentu valstybėms narėms suteikiama daugiau lankstumo, joms leidžiama pritaikyti teisių į bazines išmokas arba rezervo vertę, pavyzdžiui, taikant skirtingus koregavimo koeficientus. Šiuo atveju, jei valstybių narių pranešimai apie EŽŪGF viršutines ribas, skirtas skirtingoms pirmojo ramsčio pagalbos priemonėms, turi įtakos bazinės išmokos sistemos viršutinei ribai, valstybės narės, atsižvelgdamos į bazinės išmokos sistemos viršutinės ribos pakeitimą, privalo:






  — | linijiniu būdu sumažinti arba padidinti visų teisių į bazines išmokas vertę ir (arba) |
| --- | --- | --- |

—

Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: siekiant užtikrinti esamos sistemos tęstinumą, valstybės narės taip pat turi pranešti apie savo sprendimus sumažinti išmokas, viršijančias 150 000 EUR, ir apie lėšas, numatomas gauti 2021 kalendoriniais metais sumažinus išmokas. Reglamentu valstybėms narėms suteikiama daugiau lankstumo, joms leidžiama pritaikyti teisių į bazines išmokas arba rezervo vertę, pavyzdžiui, taikant skirtingus koregavimo koeficientus. Šiuo atveju, jei valstybių narių pranešimai apie EŽŪGF viršutines ribas, skirtas skirtingoms pirmojo ramsčio pagalbos priemonėms, turi įtakos bazinės išmokos sistemos viršutinei ribai, valstybės narės, atsižvelgdamos į bazinės išmokos sistemos viršutinės ribos pakeitimą, privalo:

—

linijiniu būdu sumažinti arba padidinti visų teisių į bazines išmokas vertę ir (arba)

| — | sumažinti arba padidinti nacionalinį arba regioninį rezervą. |
| --- | --- |

—

sumažinti arba padidinti nacionalinį arba regioninį rezervą.

| 3.7. | Teisių į bazines išmokas skaičius ir vertė:






  — | aplinkybės: kai kurios valstybės narės galėjo padaryti klaidų 2015 m. nustatydamos teisių į bazines išmokas skaičių arba vertę. Daugelis šių klaidų, net jei jos buvo padarytos tik vieno ūkininko atveju, turi įtakos visų ūkininkų ir visų metų teisėms į bazines išmokas vertei. Be to, kai kurios valstybės narės padarė klaidų ir po 2015 m. paskirstydamos teises į bazines išmokas iš rezervo (pvz., apskaičiuodamos vidutinę vertę). Tokiems reikalavimų neatitikimo atvejams paprastai taikoma finansinė pataisa, kol atitinkama valstybė narė imasi taisomųjų priemonių. |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

aplinkybės: kai kurios valstybės narės galėjo padaryti klaidų 2015 m. nustatydamos teisių į bazines išmokas skaičių arba vertę. Daugelis šių klaidų, net jei jos buvo padarytos tik vieno ūkininko atveju, turi įtakos visų ūkininkų ir visų metų teisėms į bazines išmokas vertei. Be to, kai kurios valstybės narės padarė klaidų ir po 2015 m. paskirstydamos teises į bazines išmokas iš rezervo (pvz., apskaičiuodamos vidutinę vertę). Tokiems reikalavimų neatitikimo atvejams paprastai taikoma finansinė pataisa, kol atitinkama valstybė narė imasi taisomųjų priemonių.

| — | Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: atsižvelgiant į laikotarpį, praėjusį nuo pirmojo teisų į bazines išmokas paskirstymo 2015 m. ir į valstybių narių pastangas nustatyti ir prireikus ištaisyti teisių į išmokas klaidas, taip pat siekiant teisinio aiškumo, nuo 2021 m. sausio 1 d. teisių į išmokas skaičius ir vertė turėtų būti laikomi teisėtais ir tvarkingais. Ši taisyklė netaikoma teisėms į bazines išmokas, suteikiamoms ūkininkams pagal neteisingais faktais pagrįstas paraiškas, išskyrus atvejus, kai yra pagrindo manyti, kad ūkininkas negalėjo aptikti tokios klaidos. |
| --- | --- |

—

Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: atsižvelgiant į laikotarpį, praėjusį nuo pirmojo teisų į bazines išmokas paskirstymo 2015 m. ir į valstybių narių pastangas nustatyti ir prireikus ištaisyti teisių į išmokas klaidas, taip pat siekiant teisinio aiškumo, nuo 2021 m. sausio 1 d. teisių į išmokas skaičius ir vertė turėtų būti laikomi teisėtais ir tvarkingais. Ši taisyklė netaikoma teisėms į bazines išmokas, suteikiamoms ūkininkams pagal neteisingais faktais pagrįstas paraiškas, išskyrus atvejus, kai yra pagrindo manyti, kad ūkininkas negalėjo aptikti tokios klaidos.

| 3.8. | Teisių į bazines išmokas konvergencija: |
| --- | --- |

3.8.

Siekdamos tęsti konvergencijos procesą pagal vadinamąjį „tunelio modelį“, kad tiesioginės išmokos būtų paskirstytos teisingiau, valstybės narės gali toliau tęsti teisų į bazines išmokas verčių artėjimo prie nacionalinio arba regioninio vidurkio po 2019 m. procesą, o ne pereiti prie vienodo tarifo arba išlaikyti 2019 m. teisių į bazines išmokas vertės lygį. Pereinamojo laikotarpio reglamente valstybės narės įpareigojamos kiekvienais metais pranešti apie savo sprendimą dėl konvergencijos kitais metais. Tai bus taikoma ir 2020 m. ir 2021 m. Jei 2020 m. bus toliau vykdoma vidaus konvergencija, ūkininkams, iki 2019 m. gruodžio 31 d. turėjusiems teises į bazines išmokas, kurių vertė yra mažesnė už nacionalinį arba regioninį vidurkį, 2020 m. ši vertė bus padidinta. Siekiant finansuoti šį padidinimą, bus sumažintos teisės į išmokas, kurias ūkininkai turėjo 2019 m. gruodžio 31 d. ir kurių vertė viršija nacionalinį arba regioninį vidurkį. Toks pats mechanizmas gali būti taikomas ir 2021 m.

| 3.9. | Vienkartinių išmokų už plotą sistema (VIPS):






  — | aplinkybės: kai kurios valstybės narės bazines išmokas skiria ne pagal teisių į bazines išmokas sistemą, taigi nesiremdamos istoriškai susiklosčiusiais referenciniais išmokų dydžiais, o taikydamos VIPS. Šią sistema buvo galima taikyti tik iki 2020 m. gruodžio 31 d. Tačiau reglamente dėl būsimos BŽŪP valstybėms narėms taip pat leidžiama skirti bazines išmokas už plotą, o ne remiantis istoriškai susiklosčiusiais referenciniais išmokų dydžiais. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

aplinkybės: kai kurios valstybės narės bazines išmokas skiria ne pagal teisių į bazines išmokas sistemą, taigi nesiremdamos istoriškai susiklosčiusiais referenciniais išmokų dydžiais, o taikydamos VIPS. Šią sistema buvo galima taikyti tik iki 2020 m. gruodžio 31 d. Tačiau reglamente dėl būsimos BŽŪP valstybėms narėms taip pat leidžiama skirti bazines išmokas už plotą, o ne remiantis istoriškai susiklosčiusiais referenciniais išmokų dydžiais.

| — | Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: leisti pratęsti VIPS taikymą po 2020 m. gruodžio 31 d. dabartinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: leisti pratęsti VIPS taikymą po 2020 m. gruodžio 31 d. dabartinėmis sąlygomis.

| 3.10. | Partnerystės sutartis: valstybių narių partnerystės sutartis, kuria nustatomas bendras keturių Europos fondų, įskaitant EŽŪFKP, intervencijos pagrindas 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, turėtų būti ir toliau naudojama kaip strateginis dokumentas 2021 m. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | 2014–2020 m. regioninių kaimo plėtros programų pratęsimas 2021 m.:






  — | valstybės narės gali nuspręsti pratęsti vieną ar daugiau savo regioninių kaimo plėtros programų, apie kurias Europos Komisijai turi būti pranešta per 10 dienų nuo pereinamojo laikotarpio reglamento įsigaliojimo, taip pat įtraukti informaciją apie atitinkamas iš biudžeto skiriamas lėšas pagal 2021 m. metinį paskirstymą. |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

valstybės narės gali nuspręsti pratęsti vieną ar daugiau savo regioninių kaimo plėtros programų, apie kurias Europos Komisijai turi būti pranešta per 10 dienų nuo pereinamojo laikotarpio reglamento įsigaliojimo, taip pat įtraukti informaciją apie atitinkamas iš biudžeto skiriamas lėšas pagal 2021 m. metinį paskirstymą.

| — | Šis pranešimas nepriklauso nuo dabartinės kaimo plėtros programų peržiūros procedūros. |
| --- | --- |

—

Šis pranešimas nepriklauso nuo dabartinės kaimo plėtros programų peržiūros procedūros.

| — | Šiame pranešime turi būti įrodyta, kad gali trūkti lėšų ir kad nebus galimybės prisiimti naujų teisinių įsipareigojimų pagal Reglamentą dėl EŽŪFKP įgyvendinimo 2014–2020 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

Šiame pranešime turi būti įrodyta, kad gali trūkti lėšų ir kad nebus galimybės prisiimti naujų teisinių įsipareigojimų pagal Reglamentą dėl EŽŪFKP įgyvendinimo 2014–2020 m. laikotarpiu.

| — | Šis pratęsimas bus finansuojamas 2021 m. EŽŪFKP biudžeto lėšomis. |
| --- | --- |

—

Šis pratęsimas bus finansuojamas 2021 m. EŽŪFKP biudžeto lėšomis.

| — | Pratęstomis programomis turėtų būti siekiama išlaikyti bent tokį patį bendrą aplinkos ir klimato siekių lygį. |
| --- | --- |

—

Pratęstomis programomis turėtų būti siekiama išlaikyti bent tokį patį bendrą aplinkos ir klimato siekių lygį.

| — | Valstybės narės taip pat gali nepratęsti savo kaimo plėtros programų, jei lieka ankstesnių metų lėšų; tokiu atveju jos turi galimybę perkelti 2021 m. EŽŪFKP lėšas į 2022–2025 m. skirtus finansinius asignavimus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės taip pat gali nepratęsti savo kaimo plėtros programų, jei lieka ankstesnių metų lėšų; tokiu atveju jos turi galimybę perkelti 2021 m. EŽŪFKP lėšas į 2022–2025 m. skirtus finansinius asignavimus.

| 3.12. | Kaimo plėtros programų pratęsimo pasekmės: dėl šio pratęsimo visi terminai (metinė įgyvendinimo ataskaita ir metinis peržiūros posėdis, kuris turi įvykti iki 2024 m., ex post vertinimo ataskaita, kuri turi būti baigta iki 2025 m. gruodžio 31 d.) ir išlaidų (įsipareigotų ir apmokėtų iki 2024 m. gruodžio 31 d.) tinkamumo finansuoti laikotarpis sutrumpėja vieneriais metais. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Daugiamečių įsipareigojimų pratęsimo ir sutarčių sudarymo tvarka:






  — | 1 atvejis: agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės, ekologinis ūkininkavimas: pertvarkymas ir išlaikymas, gyvūnų gerovė.
  Valstybės narės savo kaimo plėtros programose turi nustatyti 1–3 metų, laikotarpį, taikytiną naujiems įsipareigojimas, kurie bus prisiimti nuo 2021 m. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

1 atvejis: agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės, ekologinis ūkininkavimas: pertvarkymas ir išlaikymas, gyvūnų gerovė.

Valstybės narės savo kaimo plėtros programose turi nustatyti 1–3 metų, laikotarpį, taikytiną naujiems įsipareigojimas, kurie bus prisiimti nuo 2021 m.

| — | 2 atvejis: agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės, ekologinis ūkininkavimas (išlaikymas).
  Jei valstybės narės numato kasmet pratęsti įsipareigojimus pasibaigus pradiniam laikotarpiui, šis pratęsimas nuo 2021 m. negali būti ilgesnis nei vieni metai (perspėjimas: paramos ekologiniam ūkininkavimui atveju ši pratęsimo galimybė taikoma tik išlaikymo, o ne pertvarkymo priemonėms). |
| --- | --- |

—

2 atvejis: agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės, ekologinis ūkininkavimas (išlaikymas).

Jei valstybės narės numato kasmet pratęsti įsipareigojimus pasibaigus pradiniam laikotarpiui, šis pratęsimas nuo 2021 m. negali būti ilgesnis nei vieni metai (perspėjimas: paramos ekologiniam ūkininkavimui atveju ši pratęsimo galimybė taikoma tik išlaikymo, o ne pertvarkymo priemonėms).

| — | 3 atvejis: agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės, ekologinis ūkininkavimas (išlaikymas) ir gyvūnų gerovė.
  Nauji įsipareigojimai, prisiimti iš karto po pradiniu laikotarpiu prisiimtų įpareigojimų ir nustojusių galioti 2021 m., gali būti prisiimti tik vienerių metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

—

3 atvejis: agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės, ekologinis ūkininkavimas (išlaikymas) ir gyvūnų gerovė.

Nauji įsipareigojimai, prisiimti iš karto po pradiniu laikotarpiu prisiimtų įpareigojimų ir nustojusių galioti 2021 m., gali būti prisiimti tik vienerių metų laikotarpiui.

| 3.14. | Su nacionaliniu strateginiu planu susijusių išlaidų tinkamumas finansuoti ir perėjimas prie kito laikotarpio: siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo ankstesnių prie būsimų programavimo laikotarpių, toliau nurodytos ir nacionaliniuose strateginiuose planuose numatytos lėšos turi būti tinkamos finansuoti EŽŪFKP lėšomis 2022–2027 m. laikotarpiu (EŽŪFKP įnašo suma ir norma).






  — | Išlaidos, susijusios su įsipareigojimais, prisiimtais pagal ankstesnius programavimo laikotarpius (pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (8) arba Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013), galiojančiais po 2024 m. sausio 1 d. arba 2025 m. sausio 1 d. (tuo atveju, kai penkerių metų įsipareigojimai buvo prisiimti 2019 arba 2020 m.). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Išlaidos, susijusios su įsipareigojimais, prisiimtais pagal ankstesnius programavimo laikotarpius (pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (8) arba Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013), galiojančiais po 2024 m. sausio 1 d. arba 2025 m. sausio 1 d. (tuo atveju, kai penkerių metų įsipareigojimai buvo prisiimti 2019 arba 2020 m.).

| 3.15. | Paramos programos vaisių ir daržovių sektoriui:
  Gamintojų organizacijos, įgyvendinančios veiklos programą po 2021 m. gruodžio 31 d. turi iki 2021 m. rugsėjo 15 d. savo valstybei narei pateikti prašymą iš dalies pakeisti savo veiklos programą, kad ji atitiktų būsimo reglamento dėl strateginių planų sąlygas, arba pakeisti ją nauja programa, patvirtinta pagal nurodytą reglamentą. Jei gamintojų organizacija nepateiks iš dalies pakeistos arba pakeistos veiklos programos, programa baigsis 2021 m. gruodžio 31 d.2018 m. balandžio 1 d.–2021 m. kovo 31 d. laikotarpiui nustatytos darbo programos turi būti pratęstos iki 2021 m. gruodžio 31 d. Gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų asociacijos privalo atitinkamai iš dalies pakeisti savo darbo programas ir pranešti apie jas Komisijai iki 2020 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

3.15.

Gamintojų organizacijos, įgyvendinančios veiklos programą po 2021 m. gruodžio 31 d. turi iki 2021 m. rugsėjo 15 d. savo valstybei narei pateikti prašymą iš dalies pakeisti savo veiklos programą, kad ji atitiktų būsimo reglamento dėl strateginių planų sąlygas, arba pakeisti ją nauja programa, patvirtinta pagal nurodytą reglamentą. Jei gamintojų organizacija nepateiks iš dalies pakeistos arba pakeistos veiklos programos, programa baigsis 2021 m. gruodžio 31 d.2018 m. balandžio 1 d.–2021 m. kovo 31 d. laikotarpiui nustatytos darbo programos turi būti pratęstos iki 2021 m. gruodžio 31 d. Gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų asociacijos privalo atitinkamai iš dalies pakeisti savo darbo programas ir pranešti apie jas Komisijai iki 2020 m. gruodžio 31 d.

| 3.16. | Paramos programos alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriui:
  2018 m. balandžio 1 d.–2021 m. kovo 31 d. laikotarpiui nustatytos darbo programos turi būti pratęstos iki 2021 m. gruodžio 31 d. Gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų asociacijos privalo atitinkamai iš dalies pakeisti savo darbo programas ir pranešti apie jas Komisijai iki 2020 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

3.16.

2018 m. balandžio 1 d.–2021 m. kovo 31 d. laikotarpiui nustatytos darbo programos turi būti pratęstos iki 2021 m. gruodžio 31 d. Gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų asociacijos privalo atitinkamai iš dalies pakeisti savo darbo programas ir pranešti apie jas Komisijai iki 2020 m. gruodžio 31 d.

| 3.17. | Nacionalinės bitininkystės programos:
  Nacionalinės programos turės baigtis 2022 m. liepos 31 d. Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 straipsniai dėl bitininkystės programų toliau bus taikomi po 2021 m. gruodžio 31 d., visų pirma nuostatos, susijusios su išlaidomis ir išmokėtomis išmokomis už veiklą, įgyvendintą iki 2022 m. rugpjūčio 1 d. |
| --- | --- |

3.17.

Nacionalinės programos turės baigtis 2022 m. liepos 31 d. Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 straipsniai dėl bitininkystės programų toliau bus taikomi po 2021 m. gruodžio 31 d., visų pirma nuostatos, susijusios su išlaidomis ir išmokėtomis išmokomis už veiklą, įgyvendintą iki 2022 m. rugpjūčio 1 d.

| 3.18. | Paramos programos vyno sektoriui:






  — | aplinkybės: ES lėšos skiriamos valstybėms narėms pagal nacionalines paramos programas penkerių metų laikotarpiui specialioms paramos priemonėms vyno sektoriui finansuoti. |
| --- | --- | --- |

3.18.

—

aplinkybės: ES lėšos skiriamos valstybėms narėms pagal nacionalines paramos programas penkerių metų laikotarpiui specialioms paramos priemonėms vyno sektoriui finansuoti.

| — | Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: nacionalinės paramos programos turi baigtis 2023 m. spalio 15 d. Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 straipsniai dėl paramos priemonių nacionalinėms paramos programoms toliau bus taikomi po 2021 m. gruodžio 31 d., visų pirma nuostatos, susijusios su išlaidomis ir išmokėtomis išmokomis už veiklą, įgyvendintą iki 2023 m. spalio 16 d. |
| --- | --- |

—

Pereinamojo laikotarpio reglamente siūloma: nacionalinės paramos programos turi baigtis 2023 m. spalio 15 d. Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 straipsniai dėl paramos priemonių nacionalinėms paramos programoms toliau bus taikomi po 2021 m. gruodžio 31 d., visų pirma nuostatos, susijusios su išlaidomis ir išmokėtomis išmokomis už veiklą, įgyvendintą iki 2023 m. spalio 16 d.

Briuselis, 2020 m. gegužės 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

1

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

2

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

3

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 608.

4

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

5

(6)  OL L 78, 2013 3 20, p. 23.

6

(7)  OL L 78, 2013 3 20, p. 41.

7

(8)  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1).

8

---

| 14.7.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/36

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627

(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

(2020/C 232/05)

| Pranešėjas | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konsultavimasis | Taryba, 2019 12 6
  Europos Parlamentas, 2019 12 16 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 3 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 5 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 551 – Skyriaus posėdis, surengtas nuotoliniu būdu |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 251 / 0 / 10 |

Konsultavimasis

Taryba, 2019 12 6

Europos Parlamentas, 2019 12 16

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 3 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 5 7

Plenarinė sesija Nr.

551 – Skyriaus posėdis, surengtas nuotoliniu būdu

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

251 / 0 / 10

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad priimtas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų žvejybos valdymo planas, nes atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu šių žuvų išteklių biomasė pasiekė rekordišką dydį, galima atsisakyti ankstesniame išteklių atkūrimo plane nustatytų neatidėliotinų priemonių. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitetas mano, kad Europos Sąjungos daugiamečio valdymo plano, kuriuo užtikrinamas 2018 m. 21-ajame neeiliniame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) susitikime priimtoje Rekomendacijoje 18-02 nustatytų priemonių įgyvendinimas, parengimas yra tinkamiausias būdas išlaikyti išteklius, kurie viršytų biomasės dydį, kuriam esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, atsižvelgiant į šioje žvejyboje naudojamų įvairių rūšių žvejybos įrankių ir metodų ypatumus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK siūlo teisės aktų leidėjams atnaujinti pasiūlymą dėl reglamento, kad būtų galima įtraukti pakeitimus, kuriems 2019 m. ICCAT pritarė Rekomendacijoje 19-04. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitetas mano, kad reikėtų iš dalies pakeisti pasiūlymo 29 straipsnio 3 dalį siekiant ją suderinti su Rekomendacija 19-04, kaip paaiškinta šios nuomonės 4 dalyje. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Komisijos pasiūlymo santrauka

| 2.1. | Pasiūlymu dėl šioje nuomonėje aptariamo reglamento siekiama Europos Sąjungoje įgyvendinti ICCAT patvirtintą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kad būtų užtikrintas toks biomasės dydis, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Valstybės narės, turinčios paprastųjų tunų žvejybos galimybių, parengia metinius žvejybos planus, kuriuose nurodo kiekvienai žvejybos įrankio grupei skirtas kvotas, patvirtintus jų skyrimo kriterijus, individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones, žvejybos sezonus, paskirtuosius uostus, priegaudos taisykles ir leidimus turinčius laivus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Valstybės narės, turinčios paprastųjų tunų žvejybos galimybių, taip pat parengia metinius žvejybos pajėgumų valdymo planus, kad jų laivynai prisitaikytų prie paskirtų žvejybos galimybių, metinius inspektavimo planus, kuriais užtikrinama atitiktis šiam reglamentui, ir metinius auginimo valdymo planus, kuriais užtikrinamas auginimui numatytų paprastųjų tunų apskaičiuotasis kiekis. Visi šie planai Komisijai turi būti pateikti kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šiame reglamente numatytos techninės priemonės – tai žvejybos sezono apribojimas tam tikriems laivynams, pavyzdžiui, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams ir dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams, nustatytas mažiausias leistinas 30 kg dydis arba didesnis nei 115 cm ilgis, taip pat leidžiamas priegaudos dydis, kuris negali viršyti 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kitos kontrolės priemonės, kurias turi taikyti valstybės narės, be kita ko, yra įpareigojimas likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios pateikti visų laivų, kuriems leidžiama žvejoti ir komerciniais tikslais naudoti paprastųjų tunų išteklius, ir gaudyklių sąrašus. Be to, Komisijai pateikiama išsami informacija apie ankstesniais žvejybos metais leidimą gavusių laivų vykdytą žvejybos veiklą, įskaitant kiekvieno iš jų sugautą laimikį, taip pat informacija apie įvykdytas jungtines žvejybos operacijas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Laivų, kurių ilgis mažesnis nei 12 m, kapitonai (laivams, kurių ilgis didesnis kaip 12 m, prievolė jau nustatyta reglamentu dėl kontrolės (1)) privalo ne vėliau kaip prieš keturias valandas iki numatyto atplaukimo į leidimą turintį uostą pateikti atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai pranešimą apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį, geografinį rajoną, kuriame žuvys buvo sužvejotos, ir laivo identifikavimo duomenis. Be to, Europos Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams draudžiama atlikti perkrovimą jūroje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Valstybės narės yra atsakingos, kad būtų vykdoma nacionalinė stebėtojų programa, kuria užtikrinama, kad stebėtojų veikla aprėptų nustatytą minimalų tam tikrų kategorijų laivų procentinį kiekį, ir taip pat užtikrinama, kad gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose būtų ICCAT regioninis stebėtojas. Apie kiekvieną perkėlimo operaciją turi būti iš anksto pranešta atitinkamai valstybei narei, kad ji išduotų leidimą šiai operacijai arba prireikus atsisakytų jį išduoti; perkeliamų žuvų skaičiui patikrinti privaloma naudoti vaizdo kameras. Be to, apie perkėlimo į varžas operacijas turi būti pranešama iš anksto ir jos bus stebimos vaizdo kameromis. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Valstybės narės stebėseną ir priežiūrą vykdo naudodamos laivams, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 m, skirtą laivų stebėjimo sistemą, o inspektavimas atliekamas pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Draudžiama prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, laikyti varžose, reeksportuoti ir perkrauti, jei kartu su jais nėra pateikiami šiame reglamente nustatyti patvirtinti dokumentai. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Apskritai EESRK pritaria pasiūlymui dėl reglamento, nes tai yra ICCAT rekomendacijos perkėlimas į nacionalinę teisę. Komitetas taip pat palankiai vertina atkūrimo plano, pagal kurį nuo tada, kai turima duomenų, paprastųjų tunų biomasė pasiekė rekordišką dydį, rezultatus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | 2019 m. ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies keičiama šioje nuomonėje aptariama Rekomendacija 18-02. Todėl Komitetas siūlo teisės aktų leidėjams pritaikyti pasiūlymą dėl reglamento prie šios rekomendacijos. |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Konkrečios pastabos |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | 29 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų ICCAT konvencijos susitariančiųjų šalių (KSŠ) gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais, tačiau Rekomendacijos 19-04 62 dalyje nustatyta, kad „[...] KSŠ (2), turinti mažiau nei penkis gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kuriems išduoti leidimai, gali leisti vykdyti jungtines žvejybos operacijas su bet kuria kita KSŠ.
  Kiekviena jungtinę žvejybos operaciją vykdanti KSŠ yra atsakinga ir atskaitinga už vykdant tą jungtinę žvejybos operaciją sugautą laimikį.“ |
| --- | --- |

4.1.

Kiekviena jungtinę žvejybos operaciją vykdanti KSŠ yra atsakinga ir atskaitinga už vykdant tą jungtinę žvejybos operaciją sugautą laimikį.“

| 4.2. | Komitetas mano, kad siūlomame reglamente turėtų būti atsižvelgta į ankstesnėje dalyje numatytą išimtį, t. y. kad pagal jį turėtų būti leidžiama vykdyti jungtinę žvejybą su kitų KSŠ laivynais. Tačiau EESRK mano, kad pirmiausia reikėtų dvišaliu pagrindu iš anksto susitarti dėl protokolo, reglamentuojančio laivų ir, visų pirma, kiekvienos KSŠ institucijų vykdomą veiklą, susijusią su sužvejotų žuvų kiekio deklaracijų, kurių reikalaujama pagal galiojančias taisykles, tvarkymu. |
| --- | --- |

4.2.

Briuselis, 2020 m. gegužės 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

1

(2)  ICCAT konvencijos susitariančioji šalis.

2

---